# data[].attributes.body
1: Beskriv lærerens rolle her, hvilke utfordringer står læreren ovenfor.

Læren skal være et godt forbilde for klassen og skape jeg læringsmiljø hvor alle kan være seg selv. I videoen ser vi at læreren ikke tar seg av negative kommentarer, og lar eleven bli plaget. Utfordringen er hvordan lærer skal håndtere situasjonen og gå frem når foreldrene har ulike meninger om dette.

2:Samtal om mulige måter læreren kan respondere og handle i forhold til foreldrene.

Lærer må se begge sider av saken, og prøve å bli enig om hva som er best for barnet.

3: Hva ville dere ha gjort om dere stod i en slik situasjon?

Jeg ville hatt en åpen samtale om situasjonen. Snakket med kollegaer og ledelse om råd for hvordan en tar dette opp. Kanskje noen har lignende erfaringer. Jeg ville fokusert på barnet, og hva som er barnets beste. I klasserommet ville jeg snakket om respekt, inkludering og samhold.

Elise Heggen

# data[].attributes.body
1: Hvordan beskrives barna i denne filmen?

Ture: ADHD, Dysleksi, angst.

Molly: ADHD og kanskje autisme

Elina: ADHD og autisme

2:Hvordan beskrives skolen her?

Skolen har strenge rammer, og fokusere mye på at elevene skal sitte i ro. Ikke tilpasset for alle elever.

3: Samtal om hvilke utfordringer barn som strever med å komme seg på skolen kan ha

Barn som strever med å komme seg på skolen kan ha lavt selvbilde, dårlig mestringsfølelse og sliter faglig og sosialt.

4: Diskuter hvordan læreren kan tilrettelegge for en bedre skolehverdag for disse elevene.

Læreren kan ha variert undervisningsopplegg. Alt fra lek til mer aktiv skoledag, og mer variert undervisning.

5: Gi eksempler på hvordan læreren kan legge til rette for at eleven kan få mestringsopplevelser og få en følelse av å lykkes.

Læreren kan gi oppgaver som er tilrettelagt (til elevens nivå) for at eleven skal få mestringsfølelse. Samtidig må lærer gi mye skryt og positive tilbakemeldinger på arbeidet fordi det kan bidra til mestringsfølelse hos eleven.

Elise Heggen

# data[].attributes.body
1.     I filmen blir gaming brukt som en inngang til å nærme seg en gutt som har ufrivillig skolefravær. Beskriv argumentene for å benytte gaming som en tilnærming.

Dette kan skape motivasjon, fordi dette engasjerer elevene, samtidig som elevene mestrer og forstår det som de gjør.

2. Senere i filmen får vi høre om hvordan brukes gaming som en forebyggende arena. Hvilke argumenter trekkes frem?

Felles læringsarena for alle elevene i klasserommet, ingen elever trenger å forlate klasserommet. Sett fra et sosialt perspektiv kan det være forebyggende arena som kan ta inn elever som henger ellers litt utenfor sosialt.

Elise Heggen

# data[].attributes.body
Spørsmål 4.

1.     Gjør greie for hva uttrykket "tillit bygges i fredstid" innebærer.

Tillit bygges i fredstid betyr bygge tillit fra starten, slik at en er forbrett dersom noe skulle oppstå.
2. Hvem kan være lærerens støtte når vanskelige ting skal tas opp med foreldre?

Kollegaer, Rektoer og ledelsen kan være støtte når noe vanskelig skal tas opp med foreldre.
3. Hva er viktig å tenke på når du skal forberede en samtale med foreldre og foresatte?

Før en samtale med foreldre er det viktig å tenke over hva en vil ha frem med samtalen, tenke over hvordan en skal legge frem saken, og fokusere på å få frem at en vil samarbeide. Det er viktig å være tydelig og imøtekommende med foreldrene og lytte til dem.

Elise Heggen

# data[].attributes.body
1. Foreldre må være helt sikker på at du vil deres barn vel. Dersom en ikke har en god relasjon, kan samtalen oppfattes som kritikk. Relasjonen må være der fra dag 1 for at foreldrene stoler på deg og føler du forstår barnet deres.

2. Skoleledelsen, avd. Leder og rektor

3. Viktig å tenke godt gjennom hva en vil formidle og hvordan. Personer som deltar på møtet skal ha en rolle, foreldre skal bli informert om dette i forkant for å se verdien i at de er der. Møtet skal skje på foreldrenes premisser; tid som passer best for dem? Andre tillitspersoner de ønsker å ha med? Viktig at foreldrene får komme fort til ordet, og får dele sine tanker og refleksjoner rundt situasjonen. Ingen kjenner barnet bedre enn dem.

# data[].attributes.body
1. Bygger på elevenes interesser som skaper motivasjon. De får jobbe med noe de forstår og mestrer, det kan også endre klassedynamikken. Elever som stiller svakere sosialt eller faglig, har muligheten til å være eksperter og lære vekk.

2. Kan brukes til å utvikle sosiale ferdigheter, samarbeid er viktig, bygger på hverandres styrker (ekspertrollen).

-Emma

# data[].attributes.body
1. Ture: ADHD, angst og dysleksi
Molly: ADHD og på autismespekteret
Elina: ADHD og autisme

2. Blir beskrevet som en institusjon som er rask med å «definere» elever. Ture sin opplevelse var at de var med på å eskalere problemet ved å hele tiden sette han på plass. Molly sine foreldre opplevde at de ikke fikk videre tilpasning dersom de ikke hadde diagnosen på papiret.

3. Kan være vanskelig å komme seg på skolen dersom en føler en ikke mestrer det faglige eller sosiale på lik linje med klassekamerater. Kan ofte bunne i mangel på mestringsfølelse.

4. Variert undervisning, tilpasning av nivå, kanskje egne avtaler. Lite nytte i å få beskjed om å sitte i ro, avtale om å gå på gangen i 5 min før en jobber videre? Elina har nytte av popits- avtale at i visse situasjoner som oppleves som utfordrende er det ok å bruke den stille?

5. Kjempeviktig med positiv forsterkning. Tilpasse lekser for at eleven opplever mestring på egenhånd. Kan igjen være lurt med avtaler slik at eleven får ta ansvar for egne behov, som skaper gjensidig tillit og mestring for eleven.

# data[].attributes.body
1. Lærerens rolle skal være å skape trygt læringsmiljø. Det kan se ut som at lærer vegrer seg for å konfrontere eller snakke om situasjonen, som vil skape usikkerhet i klasserommet. Hun er ikke tydelig nok på hva som er greit og ikke greit å si og gjøre.

2. Det er viktig at begge foreldre føler seg hørt og møtt på sine perspektiv. Barnets trygghet på skolen er viktigst, og det er kanskje spesielt viktig at eleven får komme med sine tanker i en trygg setting da foreldrene er tilsynelatende uenige.

3. Jeg ville søkt råd fra skoleledelsen om hvordan en bør gå frem, i tillegg til å ha fortløpende dialog med foreldre når ting skjer på skolen. Det kan virke som at klassen trenger å snakke om hvordan vi snakker med hverandre. Jeg hadde hatt spesielt fokus på å skape forståelse for hverandre i elevgruppen,  også jobbe forebyggende med å styrke klassemiljøet gjennom samarbeid.

-Emma

# data[].attributes.body
1. Tillit mellom foreldre og lærere, en tillit som bygges fra starten av og som kan være ut skolegangen. Det blir lettere å snakke med foreldrene senere hvis de har tillit til læreren.

2. Rektor, lærerteam og ledelsen på skolen.

3. Være tydlig og imøtekommende, hyggelig, ta det foreldrene sier seriøst, lytte til foreldre og ikke overkjøre da de ofte kjenner barna sine best, være godt forbedret på hvordan og hva som skal taes opp, forberede foreldre på hva som skal skje. Være nøytral i samtalen, ikke trekke inn egne meninger, og ikke ta det foreldrene sier personlig og bli krenket av det de sier.

Av Aleksandra, Rebekka og Vilde

# data[].attributes.body
1. Mestringsfølelse, bruke mer IT/digitalkompetanse, redusere skolevegring, variere læringsmåtene og bygge på elevenes interesser, felles læringsarenaer.

2. Tilhørighet, alle kan gjøre det samme, fellesskap hvor ingen vil føler seg annerledes, noe elevene kan bedre enn læreren, og man kan jobbe tverrfaglig, gir mestringsfølelse.

Av Rebekka, Vilde og Aleksandra

# data[].attributes.body
1.    Det er viktig å skape gode relasjoner helt fra begynnelsen av. Dette vil gjøre det lettere å løse eventuelle konflikter. Det vil altså gjøre kommunikasjonen lettere. Dette skaper også en trygghet for foreldrene, at de vet at læreren bare vil det beste for eleven.

2.    Læreren kan for eksempel kontakte rektor, avdelingsleder eller kollegaer for å få støtte når man skal ta opp vanskelige saker med foreldre.

3.    Først og fremst er det viktig å tenke over hvordan man vil møte foreldrene. Det er viktig å møte dem på en måte som gjør at de føler seg trygge. Dette kan gjøres ved at man først ringer dem for å planlegge et møte, uten å begynne å gå i dybden i en telefonsamtale. Det er også viktig å informere om hvem som kommer til å være med på møte. Man bør også øve seg på å formulere seg på forhånd, slik at man vet hva man vil si. Man må også tenke gjennom at foreldrene kjenner barnet best, og har kanskje et annet perspektiv på barnet enn en lærer har. Det kan også være lurt å sette en tidsramme på møte. Situasjonen skal beskrives, ikke tolkes. Det er også viktig at foreldrene får si det de vil, og at de føler seg hørt.

- Marita

# data[].attributes.body
1. Ture: ADHD, angst, dysleksi og selvmordstanker
Molly: ADHD, mulig autisme
Elina: ADHD, autisme

2.Skolen beskrives som en skole som ikke tilpasser, som har strenger rammer og ikke tar hensyn til elever med ulike behov. Virker som de har mye fokus på å få elevene til å sitte i ro.

3. Elevene kan slite med lav selvtillitt og dårlig selvfølelse. Det blir ikke bedre når de ikke prøver for da får de hvertfall ikke noe mestringsfølelse. Noen gruer seg pga det sosiale, noen har ingen å være med i friminuttet og får nei ved gruppearbeid som ikke er noe kjekt.

4. Mer differanse i arbeid på skolen, eller flere åpne oppgaver oppgaver som har mange svarmuligheter uavhengi av kompetanse, og varierte læringsmetoder som gruppearbeid, stasjoner og uteskole. Lage lekegrupper i friminuttene, eller organisere leker. Spørreundersøkelse om hvordan elevene liker undervisningen, slik at man kan tilrettelegge for de som ikke liker undervisningen.

5. Lage oppgaver med middels/høy mestring som er lett å løse. Åpne oppgaver som alle kan delta på og føle mestring, både sterke og svake elever har noe å bidra med her.

Av Rebekka, Vilde og Aleksandra

# data[].attributes.body
1. Læreren er ansvarlig for å skape et trygt og godt læringsmiljø, og være et godt forbilde, og ta saker som kan bli mobbing alvorlig. Utfordringene er hvordan man behandler alle likt og legge vekk egne fordommer. Læreren tar kun kontakt med foreldrene til den som blir mobbet og ikke den som mobber. Det er viktig å jobbe med skole hjem forhold. Læreren vise at hun ikke tar det seriøst når mobbingen skjer, viser hun en godtakelse av at det er greit å oppføre seg dårlig mot andre.
En utfordring her er at foreldrene også er uenig, og det kan være vanskelig å komme til en enighet mellom hjem og skole når det er store konflikter i hjemmet.

2. Holde seg nøytral til saken og ta begge sider seriøst. Fortelle hva som har skjedd, og prøve å finne en løsning sammen med foreldre og finne ut hva eleven trenger.

3. Snakket med elevene, både mobber og offer og snakket med begge sine foreldre. Snakke med teamet man jobber med og ta det videre til rektor.

Av Rebekka, Vilde og Aleksandra

# data[].attributes.body
1. Kan gi økt lærelyst, bygger på elevenes interesse, variert arbeidsaktivitet, elevene får mer digital kompetanse.

2. Felles læringsarena, ingen trenger å forlate klasserommet. Det at læringen bygger på elevenes interesse kan føre til at elevene får mestringsfølelse.

- Marita

# data[].attributes.body
1.
- Ture: ADHD, dysleksi og angst
- Elina: ADHD og autisme
- Molly: ADHD og kanskje autisme

2. Skolen ser ut til å ha veldig strenge rammer. Det er også krav om å ofte sitte i ro, noe som ikke passer for alle elevene.

3. Lav mestringsfølelse og selvtillit, at elevene har falt av både faglig og sosialt, angst, en følelse av at man ikke passer inn.

4. Mer variert og kreativ undervisning slik at den passer for flest mulig.

5. Læreren kan for eksempel lage oppgaver som gir barna mestringsfølelse, slik at de opplever at de kan klare ting på egenhånd uten hjelp. Læreren kan også lage lekser som er tilpasset hvert enkelt nivå.

- Marita

# data[].attributes.body
1. En lærer skal være et forbilde for de andre barna, og passe på at det er gode holdninger i klasserommet. I denne videoen kan vi se at en elev blir mobbet av en annen elev. Utfordringen til denne læreren er å klare å håndtere situasjonen på en god måte. Den handler om at hun ikke gjør en god nok jobb for at eleven skal ha det godt. Hun tar kun tak i  foreldrene til eleven som blir mobbet, og ikke til den som mobber.

2. Som lærer kan det være lurt å holde seg personlig nøytral til saken, og prøve å sette seg inn i begge sidene av saken (i og med at foreldrene er uenig). Det er likevel viktig at man gjør det som blir til det beste for eleven.

3. Jeg ville snakket med både eleven som mobber, og foreldrene hans. Jeg ville også tatt kontakt med foreldrene til eleven som mobbes, slik at de er klar over at jeg som lærer prøver å gjøre noe med situasjonen. Jeg ville også tatt opp temaet kjønnsidentitet med klassen, og snakket om viktigheten av at man respekterer hverandre som man er.
- Marita

# data[].attributes.body
1.

Det er viktig og ha gode forhold til foreldre fra dag 1. slik at en hvis en situasjon oppstår senere, vil det være lettere å snakke med dem.

2.

kollegaer, rektor/skoleledelse

3.

-godt forberedt(ha en god plan)

-være tydelig

-være imøtekommende/være villig til å høre foreldrene sine meninger

-Eirik

# data[].attributes.body
1.

-bygger på elevens interesser som gir motivasjon.

-variert.

-bygger på digital kompetanse.

- hjelper med å roe ned elever.

-lar elevene være i aktivitet mens de lærer.

-

2.

gir en felles læringsarena for alle elvene. kan gi elevene mestringsfølelse.

hjelper med å inkludere elever som faller utenfor i ordinær undervisning og det ordinære sosiale miljøet på skolen.

-eirik

# data[].attributes.body
1.

Ture: adhd, dysleksi, angst og selvmordstanker

Elina: adhd og autisme

Molly: adhd og kanskje autisme

2.

strenge rammer, tar ikke hensyn til de som ikke passer inn i rammene.

3.

elevene kan føle at de ikke oppnår mestring som kan gi lav selvtillit. de går også glipp av det faglige som kan føre til at de kan slite med å jobbe med skolearbeid. det kan også bli vanskelig å føle tilhørighet til det sosiale miljøet på skolen.

4.

læreren kan ta hensyn til elevenes spesielle behov ved å blant annet gi dem tilpassede oppgaver til deres faglige nivå slik at de kan oppleve mestring i fagene sine. læreren kan også muligens legge opp til litt mer varierte undervisningsformer som setter elevene i mer aktivitet.
-eirik

# data[].attributes.body
1. lærerens rolle er å lage et miljø hvor eleven kan være seg selv og føle seg trygg i klasserommet, her vil det hjelpe hvis læreren har en positiv holdning til situasjonen, noe hun ikke har i videoen. Det kan også være utfordrende for læreren å ta teamet opp med foreldrene siden de har forskjellige holdninger til situasjonen.

2. læreren bør snakke med foreldrene for å finne en løsning på situasjonen men bør legge mest vekt på hva som er best for eleven.

3. Snakke med andre lærere og spesielt de som jobber på samme trinn som meg slik at de kan forberede sine klasser på situasjonen og hjelpe til med å skape holdninger som ikke vil krenke elven. De kan blant annet ta opp temaer som kjønnsidentitet og det å være annerledes. jeg ville også tatt opp det samme temaet i min egen klasse.

-Eirik

# data[].attributes.body
1. "Tillit bygges i fredstid" innebærer å bygge tillit hos foreldre/foresatte fra start, slik at den tilliten allerede er der dersom en situasjon oppstår.

2. Sosiallærer, rektor, kollegaer og ledelsen kan være til støtte mår vanskelige ting skal tas opp med foreldre.

3. Viktig å tenke over hvordan man bruker språket, prøve å beskrive situasjonen, vurdere hva man ønsker å formidle, jobbe med å få frem at en ønsker et samarbeid og at ingenting er fastsatt eller bestemt på forhånd.

- Thea og Sofie

# data[].attributes.body
1. Argumenter for å benytte gaming som en tilnærming er at det kan roe ned elever, virke motiverende, er en variert læringsaktivitet, bruk av teknologi, bygger på elevers sterke sider, noe de kan mestre, elevene får også vært i aktivitet mens de lærer.

2. Argumentene som trekkes frem knyttet til gaming som forebyggende arena er å ta elevenes interesse på alvor, kunne jobbe med det sosiale hos elevene, gir mestringsfølelse, elevene kan delta på lik linje, fange inn de som henger litt utenfor, gi elever som trenger det en alternativ opplæringsarena og for barn med spesielle behov.

- Thea og Sofie

# data[].attributes.body
1. Det er viktig å skape et godt forhold fra begynnelsen, da det vil gjøre kommunikasjon og forståelse lettere i konflikter. Det vil også skape en trygghet om at læreren ønsker det beste for barna.

2. Avdelingsleder eller rektor.

3. Sørge for at innkalling til møte går skikkelig for seg, med informasjon om hvem skal være med samt tematikk. Situasjoner som skal tas opp skal beskrives og ikke tolkes. Eventuelle reaksjoner må planlegges i samarbeid med foreldre, og det er viktig at de får mulighet til å uttrykke hva de mener.

Anders

# data[].attributes.body
1. Varierte aktiviteter som elevene forstår og er vant med, kan være bygget på elevens sterke kvaliteter. Det at det er bygget på elevens interesser gir motivasjon.

2. Felles læringsarena for alle elevene der ingen må ut av klasserommet og de fleste opplever tilhørighet.

Anders

# data[].attributes.body
1. Ture: ADHD, angst og dysleksi.
Molly: ADHD og muligens autisme.
Elina: ADHD og autisme.

2. Skolen beskrives som et sted med svært rigide rammer, og et veldig fokus rettet mot det å sitte i ro.

3. De kan ha utfordringer knyttet til lav selvtillit og mestringsfølelse, samt utenforskap fra det sosiale fellesskapet på skolen.

4. Tilrettelegging etter behov, der en fokuserer på at elevens skolehverdag skal være hensiktsmessig for at elevens sosiale og faglige mål skal nås.

5. Progressivt mer utfordrende oppgaver og tett oppfølgning slik at mestringsfølelse opprettholdes og bygges over tid. Også viktig at læreren fort oppdager utfordringer underveis slik at opplegget kan tilpasses.

Anders

# data[].attributes.body
1. Læreren skal være et forbilde, da hun i stor grad påvirker dannelsen av elevenes holdninger. Læreren i videoen reagerer mer på mobberens forstyrrende atferd enn fiendtlige og latterliggjørende holdninger. Læreren står ovenfor utfordringer for å forandre holdninger i klasserommet, samt å bli bevisst på hvordan egne handlinger påvirker andres holdninger.

2. Læreren skal gjøre det som er til barnets beste, i samråd med foreldre. Hun kan bevisstgjøre foreldrene om hvordan deres holdninger og handlinger får konsekvenser for barnet.

3. Jeg ville drevet undervisning som bevisstgjorde elevene om mulige konsekvenser av diskriminerende handlinger og holdninger. Jeg ville forsøkt å gjøre det samme ovenfor foreldrene. Diskriminering er ulovlig og skal forebygges, jeg vil gjøre det som er hensiktsmessig etter mitt mandat som lærer.

Anders

# data[].attributes.body
1. Viktig å bygge tillitt allerede fra start, slik at en kan snakke åpent når noe uheldig skjer.
2. Skoleledelsen, kollega, rektor
3. Innkalle til møte, forberede hva du skal snakke om, tenke over hvordan du skal legge det frem, og fokusere på få og viktige ting.

- Maja, Mathilde og Marte

# data[].attributes.body
1. Argumenter for å benytte gaming som en tilnærming er at det gir mer lærelyst, trygg på det, kjenner sin egen kropp og vet han blir rolig og støtter den digitale kompetanse.

2. Åpner for et fellesskap i klassen hvor flere er også interessert i gaming, elevene får mestring og tverrfaglig opplegg.

- Maja, Mathilde og Marte

# data[].attributes.body
1. Ture: Adhd, dysleksi, angst

Molly: Adhd, kanskje autisme
Elina: ADHD og autisme

2.  Skolen beskrives som et sted med strenge rammer, og som ikke er tilpasset for alle elever.

3. Dårlig mestringsfølelse, lærelyst, stress, depresjon/nedstemt, uinkludert og lav selvtillit.

4. Variert undervisning, mer aktivitet fremfor å sitte mye i ro. Snakke åpen med eleven om hva deres behov er, og prøve å tilrettelegge for dem.

5. Tilpasse fagstoffet og aktiviteter/oppgaver, slik det gir en mestringsfølelse og lærelyst og er overkommelig.

- Maja, Mathilde og Marte

# data[].attributes.body
1. Læreren sin rolle er at hun skal lage et miljø hvor alle skal få lov å være seg selv og lage et inkluderende fellesskap. Læreren skal behandle alle likt og akseptere elevene. Læreren står ovenfor en utfordring ved at elever, foreldre og seg selv ikke aksepterer at gutten vil gå med kjole.

2. Læreren kan ta det opp på foreldremøte, og i denne situasjonen hvor foreldrene er uenige kan hun prøve å se begge sider og snakke om barnets beste.

3. Vi ville snakket åpent om dette, og ikke gjøre det til et stort problem. Vi ville fokusert og snakket om hva som er best for barnet, snakke om inkludering og akseptering med elever/skolen.

- Maja, Mathilde og Marte

# data[].attributes.body
1. skape tillit med foreldrene fra starten, slik at det blir et godt forhold til foreldre slik at samarbeid og kommunikasjon blir lettere.

2. rektor, skoleledelsen og kollegaer.

3. være forberedt og nøye planlegging og tydelig på hvem det skal snakkes om. Være åpne for andres synspunkter.

-Oliver

# data[].attributes.body
1. Viktig å skape tillit med foreldrene fra starten. Et godt forhold med foreldre vil gjøre samarbeid og kommunikasjon lettere.

2. Kollegaer, rektor, skoleledelsen

3. Være godt forberedt og planlegge nøye. Være tydelig på hva som skal snakkes om, hver oppmerksom på hvordan du formulerer deg. Ta i mot andres synspunkter

- Josefine

# data[].attributes.body
1. Variert læring, bruk av teknologi, aktiviteter som elevene mestrer og bygge på elevens interesser.

2. felles læringsarena der de kan føle tilhørighet. felles aktivitet for hele klassen.

-Oliver

# data[].attributes.body
1.  Gir mestringsfølelse, forebygger fravær, reduserer skolevegring, øker sosiale ferdigheter, bygger på elevens interesser.

2. Felles læringsarena, tilhørighet, bygger på elevenes interesser, mestringsfølelse.

- Josefine

# data[].attributes.body
1.Turer: Adhd, angst og dysleksi.
Molly: Adhd og muligens autisme
Elina: Adhd og autisme

2. Skolen beskrives som en skole som ikke passer for alle elever. Fokuset på å sitte mye stille gjør det vanskelig for de elevene som har utfordringer med dette.

3. Utfordringer kan være: Angst, dårlig selvtilitt, lav mestringsfølelse, dårlig trivsel, vanskelig sosialt...

4. Variert undervisning, trygge rammer, fokus på det sosiale

5. Tilpasse oppgaver slik at det er mulighet for elevene å føle mestring, lek med spill som er rettet til det faglige, gi ros, fokus på å gjøre vårt beste.

- Josefine

# data[].attributes.body
1. Molly: ADHD
Ture: Angst, ADHD og dysleksi
Elina: autisme og ADHD

2. beskrives som en skole som ikke tar hensyn til elevene.

3. Angst, dårlig selvbilde, føler at de ikke passer inn.

4. mer variert og kreativ undervisning med mer lek.

5. Tilpasse undervisningen, slik at alle for utfordrende oppgaver men samtidig som de er overkommelige.

-Oliver

# data[].attributes.body
1. Læreren skal være et godt forbilde for elevene og som fremmer gode holdninger i klasserommet. I videoen ser vi at læreren ikke tar de andre elevenes holdning mot eleven seriøst, selvom det er tydelig at eleven føler seg annerledes. Utfordringene læreren møter på er å forholde seg til foreldrene, spesielt siden foreldrene er uenige. En annen utfordring er hvordan hun skal håndtere og følge opp situasjonen videre.

2. Læreren burde snakke videre med foreldrene og i samråd med de ha fokus på det som er best for eleven.

3. Jeg ville søkt etter råd hos andre lærere og skoleledelsen, hatt en tett dialog med foreldrene, snakket med eleven selv for å prøve å forstå hvordan jeg kan hjelpe best mulig og jobbet med temaer i klasserommet som vil gi medelevene bedre forståelse.
- Josefine

# data[].attributes.body
1. sørge for gode holdninger i klasserommet blant elevene. Utfordringene handler om hvordan man skal ha samtale med foreldre om hvordan de skal gå frem for å bedre situasjonen.

2. Prøve se begge sider av saken. Bli enige om hva so er best for barnet.

3. Snakke med foreldre for å løse situasjonen. Ta det opp i fellesskap, viktig å respektere og godta at vi er ulike.

-Oliver

# data[].attributes.body
1. Skape tillit mellom foreldrene fra dag 1 slik at hvis det skjer en uheldig situasjon så blir det enklere å snakke med foreldre.
2. Rektor/ avdelingsleder, eller kollegaer.
3. Planen må være god og strukturert. Ha noen punkter slik at man for snakket om de forskjellige punktene og ikke glemmer de. Være nøytral, imøtekommende, rettferdig og være åpen for å høre foreldrenes tanker og synspunkt.
- Herman

# data[].attributes.body
1. Varierte læringsformer. Fokus på teknologi, oppgaver som elevene forstår. Bygger på elevenes interesse.
2. En arena for elevene der de kan føle tilhørighet til et fellesskap. Felles aktivitet for hele klassen.
- Herman

# data[].attributes.body
1. Molly: ADHD og muligens autisme. Når hun er i bevegelse er det lettere for hun å konsentrere seg, blir sint når hun må sitte i ro eller at ting oppstår som ikke var sånn som det var planlagt.
Ture: Har dysleksi, ADHD og angst.
Elina: Har autisme og ADHD. Trenger leke for å være konsentrert.
2. Skolen beskrives som en skole med klare og strenge rammer. Tar ikke hensyn til alle elevene, for eksempel alle elevene må sitte i ro, passer ikke for alle elevene.
3. Lav selvtillit, mestringsfølelse, at de kanskje ikke passer inn.
4. Mer variert og kreativ undervisning, der planen må være forutsigbar. Alle elevene vil ha godt av dette, men det vil gjøre skoledagen enklere for elevene med diagnose.
5. Kan ha tilpassede lekser, som skaper mestringsfølelse for de som trenger det, og mer utfordring til de elevene som trenger det.
- Herman

# data[].attributes.body
1. Læreren sin oppgave i dette tilfellet er å sørge for gode holdninger blant elevene i klasserommet. I videoen har læreren en negativ holdning til situasjonen. Utfordringen læreren har er hvordan hun skal kontrollere eller håndtere denne situasjonen videre. I tillegg, vil det være vanskelig å ha samtale med foreldre.
2. Læreren kan prøve å forstå begge sider av saken, dersom foreldrene er uenige. Læreren skal alltid gjøre det som er best for eleven.
3. Ville snakket med elevene og foreldrene for å prøve å finne den beste muligheten for eleven. Å snakke med kollegaer kan hjelpe å se andre måter å løse situasjonen på. Eventuelt hatt et møte med foreldrene og prøve å løse situasjonen der.
- Herman

# data[].attributes.body
1. Innebærer at det er viktig å ha en god relasjon og skape tillit til foreldrene fra start. Vil gjøre det enklere å ha en god kommunikasjon gjennom skolegangen til eleven, både hvis man havner i dårlige og gode situasjoner.

2. Avdelingsleder og rektor

3. Planlegge godt, sette opp en strukturert plan om hvilke punkter dere skal gjennom, formulere deg på en nøytral og rettferdig måte, åpne for foreldrenes synspunkter.
-Sara

# data[].attributes.body
1. Redusere skolevegring, mestringsfølelse, variert opplegg, økt sosiale og teknologiske ferdigheter.

2. Åpner opp for et fellesskap i klassen da de fleste elevene er gode på gaming og vet hva det dreier seg om. Blir en felles aktivitet hvor ingen vil føle seg "annerledes".
-Sara

# data[].attributes.body
1.
Ture har angst, adhd og dysleksi
Molly har potensielt autisme og adhd
Elina har autisme og adhd

2. Beskrives som en skole som ikke tar hensyn til alle elever. For eksempel at de har fokus på å få elevene til å sitte mye i rolig.

3. Angst, dårlig selvbilde, uro i kroppen, lite forståelse for det faglige.

4. Variert undervisning og mer lek. Alle barn uavhengig av diagnoser har godt av variert undervisning og lek i skolehverdagen.

5. Kan for eksempel lage lekser som er litt enklere eller noen skolerelaterte spill som gir deg ros når du får riktig svar.
-Sara

# data[].attributes.body
1. Læreren har i oppgave å sørge for gode holdninger i klasserommet blant elevene. I videoen ser vi et negativt eksempel på dette da læreren ikke gjør noe med at eleven blir plaget og føler seg annerledes. Utfordringene handler om både hvordan man skal samtale med foreldre med ulike meninger og hvordan hun skal gå frem for å bedre situasjonen.

2. Lærer kan prøve å se begge sider av saken om foreldrene er uenige. Det viktigste er at man blir enige om å gjøre det som er best for barnet.

3. Innkalt til et møte med foreldrene for å prøve å løse situasjonen best mulig. Påpeke at vi alle er forskjellige og at det ikke er klærne man har på som sier noe om hvem du er som person.
- Sara

# data[].attributes.body
1.

Tillit mellom foreldre og lærer. Målet er at man skal bygge tillit fra starten av slik at skolen og foreldrene har et godt samarbeid når er uønsket hendelse oppstår.

2.

Nærmeste overordnede, avdelingsleder, rektor

3.

Planlegge på forhånd hva du vil legge frem på møtet. Tenke gjennom hva du vil si og hvordan du vil si det. Formulere deg tydelig. Finn ut hva du ønsker å formidle sånn at det ikke blir for mange ting på en gang.

-Marie

# data[].attributes.body
1.

Mestringsfølelse, forebygge frafall, elevene får gjøre noe de kjenner til og noe de føler de får til. Bygger på elevenes interesser.

2.

Jobbe med det sosiale på elevenes arena. Hvis de klarer å være sosiale i spill, skal det ikke mye til for å mestre det sosiale utenom spill.

-Marie

# data[].attributes.body
1.

Ture: ADHD, Angst og dysleksi.

Molly: ADHD og muligens autisme

Elina: ADHD og autisme

2.

Mye fokus på å sitte i ro. Krever diagnose for tilrettelagt opplæring.

3.

Elever kan slite med å komme seg på skolen hvis de har falt av faglig og sosialt. Folk liker å gjøre ting de føler seg god på. Dersom elevene ikke føler at de mestrer skolehverdagen kan det gjøre at de ikke ønsker å komme på skolen.

4.

Læreren kan legge opp til variert undervisning. Dersom undervisningen er variert kan det gjøre at flere føler at de mestrer undervisningen.

5.

Læreren bør tilpasse undervisningen slik at alle elevene får oppgaver som er utfordrende men overkommelig. Undervisningen bør også legges opp på en måte som gjør at alle elevene føler at de kan bidra og at de er viktig for fellesskapet.

-Marie

# data[].attributes.body
1

Læreren sin rolle er å sørge for et trygt læringsmiljø for alle elevene. I denne filmen blir en elev plaget av en annen elev. Som lærer burde hun tatt tak i den eleven som plager, ikke i den eleven som blir plaget.

2

Jeg ville holdt meg nøytral i forhold til diskusjonen mellom foreldrene. Hun kan eventuelt råde foreldrene til at eleven bør gå med andre klær på skolen. Dette vil gjøre at eleven kanskje ikke er et mål for mobbingen lengre. Jeg er ikke enig i sistnevnte løsningen selv.

3

Hvilke klær elevene velger å bruke angår ikke meg. At elevene ikke følger med i undervisningen og plager andre angår meg. Jeg ville snakket med klassen om at alle er forskjellige og at de skal respektere hverandre uansett. I forhold til foreldrene er dette en sak de må bli enig om seg i mellom. Jeg kan gjerne være med i en samtale om det, men til syvende og sist er det de som bestemmer så lenge det ikke bryter med skolens regler.

-Marie

# data[].attributes.body
1. Begrepet innebærer at det er viktig å skape tillit med foreldre fra dag 1, slik at det blir lettere å snakke med dem hvis en uheldig situasjon oppstår.

2.  Lærertema, snakke med ledelsen og rektor.

3. Invitere og informere om at de blir innkalt til et møte, spørre om det er noen personer foreldre ønsker skal være med på møte, foreldrene skal vite hvem som skal være med på møtet. Det er også lurt å sette en tidsramme på møtet.  På selve møte skal situasjonen beskrives og ikke tolkes. Man må også avklare hva som skal legges frem, heller ikke lage en konklusjon før møte. Man skal også kartlegge på møte og planlegge veien videre med foreldrene. Det er også viktig at foreldrene får sagt hva de mener.

-Marte C, Susanne og Anna

# data[].attributes.body
1. Varierte læringsaktiviteter, bruk av teknologi, aktiviteter elevene forstår og kan mestre, bygger på sterke sider som eleven har, kan hjelpe på de sosiale ferdighetene, noe elevene har erfaring med fra tidligere, felles læringsarena for elevene.

2. Felles læringsarena for elevene, tilhørighet, alle kan gjøre det samme, ingen må ut av klasserommet, læringsaktiviteter som bygger på elevenes interesser, elevene får mestring. Gaming er noe de kan og man kan bruke elevene som eksperter. Kan også jobbe tverrfaglig, kan få inn fag som f.eks matte og engelsk.

-Marte C, Susanne og Anna

# data[].attributes.body
1. Ture: Adhd, dysleksi, angst, oppdaget i 1.klasse. Veldig impulsive rykk, som gjør at han må forandre på noe, selvmordstanker, ofte hjemme fra skolen.
Molly: Adhd og kanskje autisme, har lettere for å fokusere når hun er i bevegelse, ble veldig sint når ting ikke ble som hun hadde tenkt.
Elina: Adhd og autisme, trenger hjelp og støtte, bruker fidgettoys for å konsentrere seg.

2. Skolen beskrives som et sted med strenge rammer, som ikke passer for alle. Krav om at man ofte må sitte i ro er med på å skape enda mer urolige barn.

3. Elevene kan slite med mestringsfølelse og lav selvtillit. De går også glipp av mye, både faglig og sosialt.

4. Mer aktiv skoledag og variert undervisning. Ta hensyn til barn som ikke nødvendigvis har en diagnose, de har også godt av variert undervisning. Læreren kan gi en konkret plan over hva skoledagen skal inneholde for å gi barna forutsigbarhet.

5. Læreren kan lage oppgaver og situasjoner som gjør at barna skal få oppleve mestringsfølelse, men også at de skal få litt utfordringer - tilpasset opplæring. Læreren kan også legge opp til en aktivitet hvor elevene får kjenne på mestring og får et lite faglig avbrekk f.eks ulike leker.

- Marte C, Susanne og Anna

# data[].attributes.body
1. Læreren skal være et positivt forbilde for elevene, hun er med på å skape holdninger og verdier som elevene kan lære av. I musikkvideoen har læreren en negativ holdning til situasjonen, noe som også påvirker elevens holdninger. Utfordringen læreren står ovenfor er hvordan hun skal håndtere situasjonen videre. Det er også utfordrende å samtale med foreldrene, spesielt siden foreldrene i denne situasjonen har ulike meninger.

2. Læreren skal gjøre det som er det beste for eleven, helst i samråd med foreldrene.

3. Snakket med både elevene og foreldrene for å finne den beste løsningen for eleven. Ville også ha snakket med andre lærere og/ledelsen om hvordan man kunne ha håndtert dette. Det kan også være lurt å ta opp temaet kjønnsidentitet i klasserommet, og snakke om at det er viktig å respektere andre og at alle er forskjellige.
- Marte, Susanne og Anna

# data[].attributes.headline
Se filmen om den utfordrende samtalen med foreldre/foresatte:

# data[].attributes.subject
Se filmen om den utfordrende samtalen med foreldre/foresatte:

# data[].attributes.body
1. Gjør greie for hva uttrykket "tillit bygges i fredstid" innebærer.
2. Hvem kan være lærerens støtte når vanskelige ting skal tas opp med foreldre?
3. Hva er viktig å tenke på når du skal forberede en samtale med foreldre og foresatte?

# data[].attributes.headline
Se innlegget til Maren-Johanne Nordby - Ufrivillig skolefravær - om å utnytte elevens interesser for å skape mestring:

# data[].attributes.subject
Se innlegget til Maren-Johanne Nordby - Ufrivillig skolefravær - om å utnytte elevens interesser for å skape mestring:

# data[].attributes.body
1. I filmen blir gaming brukt som en inngang til å nærme seg en gutt som har ufrivillig skolefravær. Beskriv argumentene for å benytte gaming som en tilnærming.
2. Senere i filmen får vi høre om hvordan brukes gaming som en forebyggende arena. Hvilke argumenter trekkes frem?

# data[].attributes.attachment_link.title
SPOT21 - Ufrivillig skolefravær - om å utnytte elevens interesser for å skape mestring

# data[].attributes.body
1. Hvordan beskrives barna i denne filmen?

2. Hvordan beskrives skolen her?

3. Samtal om hvilke utfordringer barn som strever med å komme seg på skolen kan ha

4. Diskuter hvordan læreren kan tilrettelegge for en bedre skolehverdag for disse elevene.

5. Gi eksempler på hvordan læreren kan legge til rette for at eleven kan få mestringsopplevelser og få en følelse av å lykkes.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Publicerades: Ons 2 feb 06:30 Ons 2 feb * 28 min

Fler och fler barn får diagnoser som ADHD och autism. Molly går i första klass och när läraren säger åt henne att sitta still får hon panik och springer iväg. Elina går i femman. Ibland får hon panikattacker på natten när det hänt något i skolan. För 15-årige Ture kan det stilla ångesten att byta rum och organisera om hemma - men den här gången varar lugnet inte så länge som hans mamma hoppats. Del 1 av 3. Mer om programmet

Fler och fler barn får diagnoser som ADHD och autism. Molly går i första klass och när läraren säger åt henne att sitta still får hon panik och springer iväg. Elina går i femman. Ibland får hon panikattacker på natten när det hänt något i skolan. För 15-årige Ture kan det stilla ångesten att byta rum och organisera om hemma - men den här gången varar lugnet inte så länge som hans mamma hoppats. Del 1 av 3. Mer om programmet

Publicerades: Ons 2 feb 06:30 Ons 2 feb * 32 min

Vilken roll spelar skolan för att bokstavsbarnen blir allt fler? Ture känner att han misslyckas med att leva upp till alla förväntningar och tillbringar mycket tid inlåst på toaletten. 10-åriga Elinas mamma får springa till skolan när lärarna ringer - Elina har fått ett utbrott och rivit sig på armarna. Själv känner Elina att hon aldrig kommer att klara sig; ibland undrar hon om det ens är lönt att hon lever. Del 2 av 3. Mer om programmet

Vilken roll spelar skolan för att bokstavsbarnen blir allt fler? Ture känner att han misslyckas med att leva upp till alla förväntningar och tillbringar mycket tid inlåst på toaletten. 10-åriga Elinas mamma får springa till skolan när lärarna ringer - Elina har fått ett utbrott och rivit sig på armarna. Själv känner Elina att hon aldrig kommer att klara sig; ibland undrar hon om det ens är lönt att hon lever. Del 2 av 3. Mer om programmet

Publicerades: Ons 2 feb 06:30 Ons 2 feb * 26 min

Diagnoserna blir fler, skolan lyckas inte få med sig alla barn - och familjer känner sig lämnade i sticket. Efter flera års kamp med skolan sätter Elinas mamma hoppet till barnpsykiatrin. Många är enligt lagen skyldiga att hjälpa till, men det visar sig vara svårt att hitta någon som kan finnas där för Elina. Molly och Majas föräldrar vill vara en familj, ändå funderar de ibland på skilsmässa. Kanske skulle det bli lättare att orka om de hade barnen varannan vecka? Del 3 av 3. Mer om programmet

Diagnoserna blir fler, skolan lyckas inte få med sig alla barn - och familjer känner sig lämnade i sticket. Efter flera års kamp med skolan sätter Elinas mamma hoppet till barnpsykiatrin. Många är enligt lagen skyldiga att hjälpa till, men det visar sig vara svårt att hitta någon som kan finnas där för Elina. Molly och Majas föräldrar vill vara en familj, ändå funderar de ibland på skilsmässa. Kanske skulle det bli lättare att orka om de hade barnen varannan vecka? Del 3 av 3. Mer om programmet

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Sveriges Television AB, Stockholm, Sweden

# data[].attributes.attachment_link.description
Molly, Ture och Elina är väldigt olika, men de har något gemensamt. De senaste åren har antalet bokstavsbarn ökat dramatiskt. I den här serien möter du barnen som kämpar i motvind och föräldrarna som inte ger upp. Vem ska hjälpa när det känns som att samhället sviker - och vad ligger bakom diagnosexplosionen?

# data[].attributes.body
1. Beskriv lærerens rolle her, hvilke utfordringer står læreren ovenfor.

2. Samtal om mulige måter læreren kan respondere og handle i forhold til foreldrene.

3. Hva ville dere ha gjort om dere stod i en slik situasjon?