# data[].attributes.headline
8. Valla asutustiheduse muutus võrreldes 1922.a

# data[].attributes.subject
8. Valla asutustiheduse muutus võrreldes 1922.a

# data[].attributes.body
Aastal 1922 oli kõige tihedamalt asustatud Võru maakond. Asustatud olid tihedamalt Ida-Eesti piirkonnad. Tänapäeval on tihedamalt asustatud Põhja-Eesti.

# data[].attributes.body
Sauga vallas on 1 alevik ja 10 küla. Sauga vallas elas 31.12.16 4071 inimest. Rahvastiku tihedus Sauga vallas oli 1-9 km/in². Saugas on tihedamalt asustatud Sindi linn, Tammiste ja Sauga. Vähem inimesi elab Räägus, Urges ja Rütaveres.

# data[].attributes.body
Pärnu maakonnas ehk Pärnumaal elab umbes 88 500 elanikku. Pärnu maakond jaguneb seitsmeteistkümneks vallaks. Pärnu maakonnas on kaks linna, Pärnu ja Sindi. Pärnu on rahvaarvult Eesti 4. maakond ja pindala poolest Eesti suurim maakond.

# data[].attributes.headline
5. Asustustiheduse muutus maakonnas 2001-2011

# data[].attributes.subject
5. Asustustiheduse muutus maakonnas 2001-2011

# data[].attributes.body
Asutustihedus on suurenenud Harju maakonnas ja Pärnu maakonnas. Vähenenud on Võru maakonnas ja Pärnu maakonna ümbruses. Saarde vallas on asutustihedus hõredamaks jäänud. Muutused on toimunud sellepärast, et rahvas kolib Harju maakonda Tallinnasse ja selle ümbrusesse, sest seal on parem elu ja rohkem töökohti.

# data[].attributes.body
Asutustihedus on suurenenud Pärnu- ja Harju maakonnas. Vähenenud on Võru maakonnas ja Pärnu maakonna ümbruskonnas. Saartel on asutustihedus hõredamaks jäänud. Suur asustustihedus Tallinna ümbruses ja Pärnus on tingitud sellest, et seal on rohkem töökohti ja haridusasutusi kui teistes linnades ja nende ümbruses.

# data[].attributes.headline
3. Maakonna rahvastiku osakaal Eesti rahvastikust, Linna- ja maarahvastiku suhe maakondades

# data[].attributes.subject
3. Maakonna rahvastiku osakaal Eesti rahvastikust, Linna- ja maarahvastiku suhe maakondades

# data[].attributes.body
Harjumaa rahvastik moodustab Eesti rahvasikust 43%.Kõige väiksem osa rahvastikust elab Hiiu- ning Saaremaal. Linnarahvastiku osakaal on suurem Harjumaal, Pärnumaal, Ida-Virumaal, Valgamaal ja Tartumaal.

# data[].attributes.headline
2. Maakondade asustustiheduse võrdlus, tulpdiagrammi loomine

# data[].attributes.subject
2. Maakondade asustustiheduse võrdlus, tulpdiagrammi loomine

# data[].attributes.body
Harju maakonnas, Tartu maakonnas ja Ida-Viru maakonnas oli asustus mõlematel aastatel kõige tihedam. Kõige hõredam asustus oli Hiiu-, Lääne-, Saare- ja Rapla maakondades. Pärnu maakonna keskmine asustustihedus oli 2001 aastal umbes 20 elanikku km2 kohta ja 2014 aastal umbes 18 elanikku km2 kohta. Selle perioodi suurimad

asustustiheduse muutused on toimunud kindlasti Harju maakonnas, 2001 aastat ja 2014 aastat võrreldes on rahvaarv kasvanud umbes 10 elanikuga km2 kohta. Rahvaarv on vähenenud nende aastatega Ida-Viru maakonnas umbes 17 elanikuga km2 kohta.

# data[].attributes.body
Vaadates rahvastiku paiknemist, selgub, et rahvastik ei paikne ühtlaselt. Rahvaarvult suurim maakond on Harjumaa. Samuti väga tihedalt asustatud maakonnad on Ida-Viru maakond, Tartu maakond ja Pärnumaakond. Kõige vähem paikneb inimesi saartel ja Lääne-Eestis.Tallinn on Eesti pealinn, seega elab seal ka palju inimesi.