# data[].attributes.body
Eestis on rahvastik jaotunud üpris ebaühtlaselt. Rahvastikutihedus on suurem suuremates linnades ja nende lähistel ning suuremate maanteede ääres. Rahvastiku paiknemine on hõredam soode, metsade ning saarte aladel.

# data[].attributes.headline
8. Valla asustustiheduse muutus võrreldes 1922. aastaga.

# data[].attributes.subject
8. Valla asustustiheduse muutus võrreldes 1922. aastaga.

# data[].attributes.body
1922. aastal oli Halinga valla tihedus võrreldes muu Eestiga väike, 5-10 inimest ruutkilomeetri kohta. Rahvastikutihedus pole sellel perioodil eriliselt muutunud. 1922. aastal ei olnud võrreldes tänapäevaga linnadel nii suurt osatähtsust ning inimesed väärtustasid elu maal. Seetõttu oli Pärnu lähedal olevates valdades vähem inimesi kui mujal Pärnu maakonnas.

# data[].attributes.headline
7. Halinga valla rahvastiku paiknemine. 

# data[].attributes.subject
7. Halinga valla rahvastiku paiknemine. 

# data[].attributes.body
Halinga vallas elas 2016. aasta seisuga 2 871 inimest. Rahvastikutihedus vallas on  7,9 in/km². Halinga vallas on 43 küla ja 1 alev.

Halinga valla keskuses, Pärnu-Jaagupis, elab 1108 elanikku. Tihedalt on asustatud külad Pärnu-Tallinna maantee lähistel. Hõredalt on asustatud metsadevahelised külad.

# data[].attributes.body
Pärnu maakonna administratiivne keskus on Pärnu linn. Pärnu maakonnas on kaks linna, 1 vallasisene linn, 5 alevit, 8 alevikku ja 325 küla. Kõige tihedamalt on asustatud Pärnu linn (1201 inimest ruutkilomeetri kohta).

# data[].attributes.headline
4. Asustustihedus Pärnu maakonnas (2011). 

# data[].attributes.subject
4. Asustustihedus Pärnu maakonnas (2011). 

# data[].attributes.body
Pärnumaal on kõige tihedamini asustatud Pärnu ja Sindi linn ning Lavassaare vald (50-2529 inimest ruutkilomeetri kohta).  Tihedalt on veel asustatud Sauga (25-49 inimest ruutkilomeetri kohta), Audru, Häädemeeste ning Paikuse vald (10-24 inimest ruutkilomeetri kohta). Minu endises koduvallas Halingas on 2-9 inimest ruutkilomeetri kohta.  Linnade lähedal olevates valdades on suurem asustustihedus, sest seal on rohkem töökohti, ühendus ümbritsevaga on parem ning tähtsamate kohtade lähedus muudab elu palju mugavamaks.

# data[].attributes.headline
5. Asustustiheduse muutus Pärnumaal (2001-2014). 

# data[].attributes.subject
5. Asustustiheduse muutus Pärnumaal (2001-2014). 

# data[].attributes.body
Tervel sellel perioodil on kõige tihedamalt asustatud Pärnu linn ning Lavassaare vald (50-2614 inimest ruutkilomeetri kohta). Võrreldes 2001. aastaga on kasvanud Sauga valla asustustihedus (10-24 inimeselt/ruutkilomeetri kohta 25-49 inimeseni/ruutkilomeetri kohta). Selle eest on langenud Halinga ning Tori valla rahvastikutihedus. Halinga ning Tori valla asustustihedus on langenud, sest inimesed on kolinud mugavuse pärast linnale lähemale ning selle põhjuse tõttu on ka suurenenud Sauga valla asustustihedus.

# data[].attributes.headline
3. Maakonna rahvastiku osakaal Eesti rahvastikust. Linna- ja maakonnarahvastiku suhe maakondades (2014). 

# data[].attributes.subject
3. Maakonna rahvastiku osakaal Eesti rahvastikust. Linna- ja maakonnarahvastiku suhe maakondades (2014). 

# data[].attributes.body
Suurema osa Eesti rahvastikust moodustavad Harjumaa (43% kogurahvastikust), Ida-Virumaa (10-14%), Tartumaa (10-14%), Pärnumaa (5-9%) ja Lääne-Virumaa (5-9%). Ülejäänud maakondades elab tunduvalt vähem inimesi (1-4% kogurahvastikust). Minu kodumaakonnas Pärnumaal moodustab rahvas 5-9% kogurahvastikust. Suur linnarahvastiku osakaal on Harjumaal, Ida-Virumaal, Pärnumaal, Tartumaal ja Valgamaal (üle 50%). Pärnu maakonna linnarahvastiku osatähtsus on üpris suur, umbes 60%.

# data[].attributes.body
2014. aastal on võrreldes 2001. aastaga asustustihedus kasvanud ainult Harjumaal , ülejäänud maakondades on see märgatavalt vähenenud. Kõige tihedam on rahvastikutihedus mõlematel aastatel olnud ülekaalukalt Harjumaal (2001. aastal 123 elanikku ruutkilomeetri kohta ja 2014. aastal 132 elanikku ruutkilomeetri kohta). Kõige hõredam oli asustus 2001. aastal Hiiu, Saare ja Lääne maakonnas (vastavalt 9.7, 12.2 ja 12.2 elanikku ruutkilomeetri kohta). 2014.a aastal oli asustus kõige hõredam Hiiu, Lääne ja Jõgeva maakonnas (vastavalt 8.4, 10.2 ja 12.0 elanikku ruutkilomeetri kohta). Kõige rohkem on selle perioodi jooksul tihedus suurenenud Harjumaal 8.8 inimese võrra ruutkilomeetri kohta, kõige rohkem vähenenud Ida-Viru maakonnas 9.6 inimese võrra ruutkilomeetri kohta. Pärnumaa keskmine tihedus on nendel aastatel olnud 18.2 inimest ruutkilomeetri kohta