# data[].attributes.body
Linna põhjaossa, Verevi järvest läände ning kirdesse on olulisel määral hooneid juurde ehitatud. Elva jõe idakaldale on samuti tekkinud uus suur hoonestatud ala, samuti linna lõunaossa, raudtee äärde. Elva jõele, linnast kagusse on tekitatud pais. Linn on oluliselt laienenud, kuigi mitte loode suunas, sest seal on soine ala.

# data[].attributes.headline
Nõukogude-aegne Elva (kaart 1960. aastatest)

# data[].attributes.subject
Nõukogude-aegne Elva (kaart 1960. aastatest)

# data[].attributes.body
Linna lääneosas maanteede ääres on asustus tihenenud ning hooneid juurde ehitatud. Linna idaossa maantee ja jõe ümbrusesse, samuti raudteest lääne poole on ka hooneid juurde ehitatud. Suuri muudausi linnapildis ei ole.

# data[].attributes.headline
Elva esimese Eesti vabariigi ajal (kaart 1930. aastatest)

# data[].attributes.subject
Elva esimese Eesti vabariigi ajal (kaart 1930. aastatest)

# data[].attributes.body
Hooned on koondunud (Tartu-Valga) maantee ja raudtee ümber ning vahele, samuti läbi Käo tuleva maantee äärde. Suured maanteed on linna läänepiiril, üks maanteelõik asub ka linnast kagus, seal hooneid praktiliselt pole. Elva idaosas voolab lõunast põhja Elva jõgi, mille paremal kaldal enam maju pole. Raudtee läheb läbi linna ning asetseb lõuna-põhja suunas. Arbi järv on hoonestusega ümbritsetud, Verevi järve ääres on hooned vaid ida- ja lõunakaldal. Linnast lõunas on metsaala, kirdes soine ala. Elva linnapildis on palju rohelust, eriti palju on näha mände - mänd kaunistab ka Elva linna vappi

# data[].attributes.body
2000 a. elas Elvas 6480 in. ja 2015 elas Elvas 5673 inimest.

# data[].attributes.body
Elva kirik on väike punastest tellistest puitlaega hoone. See valmis 1920. aastal. Esialgu oli kirik mõeldud sakslastele, kes Elvas suvitamas käisid, hiljem moodustati kohalikest elanikest omaette kogudus. Kiriku altar on kaunistatud tähelepanuväärse vitraažiga, mille on loonud Dolores Hoffmann.
Hoone koos sealsete objektidega on muinsuskaitse all.

# data[].attributes.body
Ühekorruseline puidust jaamahoone valmis aastal 1889.  Hoone on tänaseni säilinud, see restaureeriti 2008. aastal. Praegu tegutsevad majas ümbruskonna loodust tutvustav ekspositsioon, ateljee ning turismiinfopunkt.
Hoone on arhitektuurimälestisena kaitse all.

# data[].attributes.body
Elva sai linnaõigused 1938. aastal. Kuigi asula oli Elva kohal juba oluliselt varem (teateid sealsest postijaamast ning selle hoonetest on 18, saj lõpust ning 19. saj algusaastatest), hakkas asula hoogsalt arenema peale raudteejaama avamist 1889. aastal, aleviks nimetati see 1923. aastal. Nõukogude ajal oli linn Elva rajooni keskus. Tänapäeval on Elva nii suvituspaik kui ka püsielukoht.
Elva raudteejaam asub Tartu - Valga raudteeliinil, seda võib pidada linna tekke peamiseks põhjuseks. Tänu oma kuulsusele hea puhkekohana hakkasid seal  tegutsema mitmed teenusepakkujad, kes aitaid asulat kujundada. Elva asub looduslikus mõttes turismi arenguks soodsas paigas; järved sobivad suplemiseks, Elva lähistel asuv Vapramäe pakub turistidele looduse külastamise elamuse. Olulist rolli linna senises arengus mängib asjaolu, et linn asub Tartu lähistel, mistõttu on see hea näide pendelrändest - paljud inimesed käivad Tartus tööl ja koolis, kuid elavad Elvas.

# data[].attributes.body
http://elva.kovtp.ee/

# data[].attributes.body
Elva asub Elva jõe kaldal. Läbi linna kulgeb Tartu-Valga raudteeliin, mis on mänginud olulist rolli linna ajaloos. Elva jääb Tartu ning Valga vahelise maantee äärde. Linnas asuvad Verevi ning Arbi järv.

# data[].attributes.body
Elva linn asub Tartumaa edelaosas ning on maakonnas suuruselt teine linn.