# data[].attributes.body
Psykologifabriken, 26 november 2018

Beskriver innehåller i boken Beslutsfällan. Gavs ut i slutet av förra året och handlar om hur psykologi används för att påverka dina val.  Starbucks började till exempel introducera en fjärde storlek på kaffemugg, vilket knuffade upp ca 20 procent av alla val till ett större, dyrare storlek. Ville man ha en liten kaffe blev man till exempel mer trolig att välja den nästa minsta eftersom att den minsta såg så himla liten ut helt plötsligt. Andra exempel på liknande psykologiska ”beslutsfällor” som tas upp är: ”Fri frakt för dig som handlar över…”  och ”Just nu tittar xx andra på detta boende”.

Felicia

# data[].attributes.body
En aktuell studie visar att hälsosamma människor har en förvrängd känsla av kroppens volym och längd. Inom klinisk psykologi är det extremt viktigt ämne att kunna bedöma kroppens storlek. En förvrängd kroppsbild kan förstöra liv i form av olika ätstörningar samt kroppsdysmorfi. Människan kan bedöma storleken på sin kropp från två olika dimensioner, en inre och yttre. Med detta sagt hur din kropp känns och hur den uppfattas. En ny studie är den första att undersöka hur exakt hälsosamma människor ser sin kroppsvolym. Detta genomfördes genom ett experiment. 40 män och kvinnor deltog och delades upp i 2 separata grupper. båda grupperna fick bära svarta morgonrockar för att täcka sina kroppar och därefter gissa de andra deltagarnas kroppsstorlek med hjälp av deras fantasi. Några använde sig av deras händer, armar, fötter osv. Den andra halvan fick göra samma sak fast de fick bedöma storelen på en kropp med hjälp av en bok.

Resultatet blev att deltagarna överskattade längden på deras olika kroppsdelar men underskattar volymen. Slutsatsen är därför att det är enklare att uppskatta sin kropp vid mått av ett objekt istället för blotta ögat samt ens egna kroppsdelar.

Sofie Haugaard

# data[].attributes.body
Visste ni att dina känslor bryr sig inte om dig?

Majoriteten av alla människor anser våra känslor vara så starka att dom blir obestridliga dvs vi accepterar dem som vår egen sanning. Den enda anledningen till att vi har känslor överhuvudtaget är kroppens sätt att ge oss information om världen runtomkring. Vi fortsätter anta att våra känslor vill att vi ska vara lyckliga, vilket är långt ifrån sanningen. Syftet med att människan har känslor är för vår egen överlevnad samt att fortplanta sig. Skulle du som individ låssas vara en forskare skulle vi naturligt dra logiska slutsatser efter den data vi får.

Ångest är ett sätt för kroppen att vara alert när den uppfattar ett hot. På så sätt vet kroppen hur den ska agera i stressfulla situationer som kräver snabba åtgärder. Men när vi litar blint på våra känslor uppfattar vi dem istället som depression, ensamhet och gör oss ledsna.

Ett annat exempel är svartsjukan i en kärleksrelation. Kroppen vill att du ska hålla kvar vid vad ditt hjärta önskar, även om detta endast är för en extra dag. Kroppen ser svartsjukan som en chans att reproducera och bryr sig inte om din relation på lång sikt. För kroppen spelar det ingen roll om du är hjärtekrossad imorgon, för en extra dag är värt det.

Artikeln avslutat med att förtydliga att den nya informationen inte ska få människan att ignorera våra känslor, utan den uppmana till att använda våra känslor till dess syfte dvs tänka mer logiskt, som en forskare istället för att lita blint på det vi känner.

Sofie

# data[].attributes.body
Flyktingar drabbas ofta av posttraumatiskt stressyndrom PTSD, trots att man kommer till ett tryggt land och är fysiskt sätt trygg. Detta eftersom sårbarhet och osäkerhet i den nya situationen i exil kan få personen att uppleva en form av trauma – och som tillsammans med tidigare händelser kan leda till depression eller PTSD. När en person drabbats av en serie omskakande händelser talar man om ackumulerade trauman. En människa som först levt i en krigssituation och kanske förlorat sin familj för att sedan uppleva en skrämmande och livsfarlig flykt kan ofta ha drabbats av ett så kallat komplex PTSD där flera psykologiska trauman staplats på varandra (ackumilterat trauma).Ett komplex PTSD innebär ofta komplicerade och svåra symtom.

Hjälp mot detta: Försöker förändra hur man ser och reagerar på minnet.

Stabiliseringsfas: viktigt innan man tar tag i minnena, sömnvanor, avslappning metoder, osv. En viktig del är Psykoedukation. Får lära sig hur hjärnan och kroppen fungerar vid Posttraumatisk stress.

Bearbetningsfas: Förändrar känslan som är knutet till minnesbilden, kan gör med metoderna EMDR och KBT.

Konsolidering Fasen: sammanfattning och fokuserar å nuet istället för vad som hänt.

# data[].attributes.headline
Den med alexitymi hör inte när känslorna ropar. Artiklern handlar då om Folk med Fenomenet som kallas alexitymi vilket är svårighet att tolka sina egna känslor.Människor med alexitymi ses ofta som kalla, okänsliga och det är inte en diagnos, även om det finns mätinstrument som sägs avgöra hur okänslig du är. Här handlar det i stället om var du befinner dig på en känsloskala som vi alla har och som går från omedveten om vad du känner till sensibel. Det handlar helt enkelt om förmågan att läsa av sig själv och kunna sätta ord på vad man upplever.Alexitymi kan ställa till det för oss både i privat- och arbetsliv, och den är ofta en bakomliggande orsak till olika former av psykologiska eller psykiatriska problem

# data[].attributes.subject
Den med alexitymi hör inte när känslorna ropar. Artiklern handlar då om Folk med Fenomenet som kallas alexitymi vilket är svårighet att tolka sina egna känslor.Människor med alexitymi ses ofta som kalla, okänsliga och det är inte en diagnos, även om det finns mätinstrument som sägs avgöra hur okänslig du är. Här handlar det i stället om var du befinner dig på en känsloskala som vi alla har och som går från omedveten om vad du känner till sensibel. Det handlar helt enkelt om förmågan att läsa av sig själv och kunna sätta ord på vad man upplever.Alexitymi kan ställa till det för oss både i privat- och arbetsliv, och den är ofta en bakomliggande orsak till olika former av psykologiska eller psykiatriska problem

# data[].attributes.body
Artikeln pratar om hur vi beter oss annorlunda jämfört med våra förfäder. Vi människor idag är unika i det att vi har en kultur som påverkar våra beteende vilket är något som inte finns bland andra djur. Frågan är då när kulturen kom till och när vi utvecklade förmågan att ta del av kulturen. Tidigare då vi var mer lika djur resonerar man då att vi kanske inte kunde förstå kultur och andras känslor på samma sätt som vi gör idag. /Emilia O.

# data[].attributes.body
Alexithymia är ett psykiskt problem som kan förklaras som känslostumhet, dvs man har inte riktigt förmågan att läsa sig själv och sina känslor. Det var en psykiatriker vid namn Peter E. Sifneos som på 70-talet la märke till att några av hans psykosomatiska patienter hade svårigheter med just detta. Det är dock ingen diagnos än utan handlar mer om var man befinner sig på en känsloskala som vi alla har. Det är nödvändigtvis inget man är född med heller, utan kan uppstå som en följd av att man blivit utsatt för våld, en olycka eller krig (dvs traumatiska händelser).
Becca

# data[].attributes.headline
Vad beror depression på?Det finns inget entydigt svar på vad en klinisk depression egentligen kommer sig av. Precis som med cancer kan det vara olika faktorer som var för sig eller tillsammans leder till att den drabbar.Det finns olika svarDen existentialistiska psykologen(Grundtanken är att allt levande, växter, djur och människor, befinner sig i ett tidsförlopp. födsel-död) skulle svara att depression kommer när människan inte aktivt väljer det liv hon önskar, utan låter omständigheter och andra människor ta livsavgörande beslut åt hen. Humanisten skulle svara att människans lägre behov har blivit fullständigt uppfyllda, men att hen hindras i uppfyllandet av sina högre behov. Man kanske inte får chansen att förverkliga sina drömmar eller saknar riktigt nära vänner.

# data[].attributes.subject
Vad beror depression på?Det finns inget entydigt svar på vad en klinisk depression egentligen kommer sig av. Precis som med cancer kan det vara olika faktorer som var för sig eller tillsammans leder till att den drabbar.Det finns olika svarDen existentialistiska psykologen(Grundtanken är att allt levande, växter, djur och människor, befinner sig i ett tidsförlopp. födsel-död) skulle svara att depression kommer när människan inte aktivt väljer det liv hon önskar, utan låter omständigheter och andra människor ta livsavgörande beslut åt hen. Humanisten skulle svara att människans lägre behov har blivit fullständigt uppfyllda, men att hen hindras i uppfyllandet av sina högre behov. Man kanske inte får chansen att förverkliga sina drömmar eller saknar riktigt nära vänner.

# data[].attributes.body
"Kan ett rikt socialt liv ge bättre hälsa?"
Ensamhet och social exkludering syns i hjärnan. Bara av att tänka på “ensamhet” aktiveras samma delar av hjärnan som aktiveras vid fysisk smärta.

Detta visades genom ett expriment med ett bollspel där en person blev exkluderad under hela spelet. Kunde se på hjärnan att samma delar som vid fysisk smärta aktiverades.

Slutsatsen är att ett socialt liv ger goda förutsättningar för god hälsa, både fysiskt och mentalt. Den sociala supporten kan fungera dels som en buffer mot stress och ohälsa.

# data[].attributes.body
Matilda Andersson S2b
Nyhet 1:
Hur man reagerar på traumatiska händelser. Om man är 1 år gammal så kommer man inte vara medveten om vad som hänt, vid en bilolycka till exempel. Om man däremot är 10 år gammal kan man reagera värre än en 16-årigen. Man kan som 10-åring inte tänka rationellt och man kan inte tänka på realistiska konsekvenser. Det finns också olika typer utav traumatiska händelser. Typ 1 handlar om en plötslig händelse så som en bilolycka eller ett plötsligt dödsfall. Alltså en enskil plötslig händelse. Typ 2 handlar om något traumatiskt som hänt under en längre tid. Ofta om man har blivit utsatt av sexuella övergrepp under en längre tid. Ofta i en säker plats så som i hemmet. Man måste se till som förälder till barnen/ barnet att man inte pressar den till att prata om händelsen. Man kan också se till att barnen får möjligheten att få professionell hjälp utav någon utanför familjen, barn tenderar att inte vilja oroa sina föräldrar och väljer att inte prata om det som hänt. Då blir det ofta att man håller det inom sig istället.

Nyhet 2:
Den handlar om Ted Gärdestad och om hur kändisskap kan påverkas utav psykisk ohälsa. Ted tror många led av schizofreni. Det var ingen diagnos som fastställdes men många tror att han hade det för att han pratade med sig själv och hörde röster i huvudet. En psykiatriker på karolinska institutet hade en teori om att artistiska personer så som artister och konstnärer hade lättare att drabbas av psykisk ohälsa. Han visste inte varför det var så men det kan vara att man är väldigt öppen som person och på så sätt mer mottaglig för saker. Det kan också vara att kändisskap kan orsaka psykisk ohälsa då det är väldigt påfrestande att stå i rampljuset.

# data[].attributes.body
Modern Psykologi, 08 oktober 2018

Hjärnforskare Christian Benedict talar om olika "sömnfaser" -- sover ytligt, djupsömn, drömsömn. Olika stadier har olika funktion. Djupsömn skalar bort nya kopplingar som inte behövs och gör att man kommer ihåg nyinlärd fakta. Drömsömnen, enligt Christian Benedict, utforskar sedan, efter djupsömn-stadiet, den här nyinlärda faktan och hur den kan användas i vardagen. Den här aktuella studien visar alltså på att studien pekar på att vi behöver sömn för att avdramatisera känslostarka intryck. På så sätt kan vi "processa" dem och bli mer kreativa!

Felicia

# data[].attributes.body
Personer med nedsatt aktivitet i den del av hjärnan som används för koncentration har en bättre problemlösningsförmåga. Detta gäller både personer med ADHD, de som haft en stroke som påverkat de områdena och även friska personer som tillfälligt fått minskad aktivitet med hjälp av en svag elektrisk ström. /Emilia O.