# data[].attributes.body
Forskellen mellem pøblen og folket er at folket er befolkningen som en helhed, hvori der findes en pøbel. Pøblen er den laverestående del af samfundet og befolkningen. De er mere simple og lever måske under værre vilkår. For at kunne perspektivere til i dag, så kunne man sammenligne dem med kontanthjælpsmodtagere, fattige og så videre.
Ideen om en folkekirke har nok været baseret i ideen om en kirke hvori folket havde en stemme og kunne finde et sted at høre hjemme. Den var folkelig og ikke overklasselig som kirken før reformationen.
Jeg synes at der er en lille forskel mellem religions og trofrihed. I det at der med religionsfrihed menes en religion, hvor trosfrihed er ens egne, måske unikke, tro på noget som ikke er en religion.

# data[].attributes.body
Det Feuerbach og Marx mente med deres revolutionerende religionskritik, var at religion fungerede som en slags trøst for folket. Det gav folket, men nok mest pøblen en mening i livet, en årsag til at kæmpe videre. Tanken og den potentielle illusion om et himmerige kunne meget let have været en trøst og ambition for folk som i de tider levede under hårde og ringe vilkår.
Synspunkter.
Feuerbach:
Feuerbach mente at behovet for en religion opstår når folket føler sig mislykkede eller ufuldstændige. Med det mentes der at når folk ikke følte sig som en helhed så søgte de til en altvidende og kontrollerende Gud, som måske hjalp på de følelser.
Marx:
Marx mente meget af det samme, men han tilføjede bare det element, hvori at tanken om en Gud og en religion også blev skabt når et samfund ikke fungerede korrekt. Hans ide om et dysfunktionel samfund var baseret i hans "kommunistiske" ideologi, i det at han mente at religion blev arbejderklassens trøst når de blev undertrykket af overklassen.

# data[].attributes.body
Reformationen i 1536. Kirken er et fællesskab og en institution.

# data[].attributes.body
Kirken blev i mange år ikke kritiseret idet at kirken og staten effektivt set hang sammen, hvis man kritiserede kirken, så kunne det opfattes som gudsbespottelse og straffen for det var dødsstraf. Det skabte frygt og så holdte folk mund.
Religionskritikkerne mener at religion er skabt for hjælpe folk igennem hårde tider, og det kan også være til for at hjælpe et helt folk eller samfund igennem dårlige vilkår.
Jeg mener at islam er en af de institutioner som er sværrest at kritisere, idet at man ved det mindste spørgsmålstegn er i fare for at blive kaldt for racist, fremmedhadsk, islamofob.
Det kan udstille en i samfundet og derved komme en negativt til gode.
De forskellige styre i fremmede lande, som ikke kan klare eller overleve kritik.

# data[].attributes.body
Kirken betyder det som hører herren til.
Meninghedsråd er et råd som består af lokalfolk. Det er forgængeren til byråd. Russisk orthodox er lig med bedst religion.
A. Fra sognemedhjælperens synspunkt er kirken et sted hvor man kan samles og blive budt ro og et sted hvor man kan forenes og mødes i kristendom og kirken.
Den mandlige kirkegænger ser kirken som et sted hvor traditionerne bliver ført videre og han håber at han bliver begravet ved kirken hvor han har været gennem mange år.
Den kvindelige kirkegænger ser stedet som helle, et sted hvor hun kan få fred fra dagligdagens hektiske støj og stress.
Den mandlige historiker ser den ikke som et sted hvor han finder ro, men et sted med stor historisk betydning og derfor fænges han også af kirken.
Den kvindelige bombe (muslim) ser stedet som de kristnes hus. Hun lyder til at respektere det, men alligevel så er det ikke hendes.

# data[].attributes.body
Dyr bliver f.eks. brugt i cirkus. Mange dyr er ikke tilladt at blive brugt i cirkus, ihvertfald i Danmark. Det er måske etisk forkert at de bliver opbevareret i bur og fangenskab. De bliver fjernet fra deres levested. Men hvis de har det godt, så er det jo ikke som sådan skidt.

# data[].attributes.body
Noget der er helligt er noget urørligt. Det er noget som er forbundet med det guddommelige.

# data[].attributes.body
1. Ifølge Høvding Seattle så har den røde og hvide mand et meget forskelligt syn på naturen. Den hvide mand ser naturen som en vare som kan købes og sælges, hvor den røde mand ser det som noget der er en del af ham selv. Den røde mand ser det som noget han er forbundet med og noget som hans forfædre var forbundet med og det er noget så helligt. Han mener at den hvide mand kun vil bruge jorden og ikke elske den som indianerne gjorde. Talen er ret gammel, men alligevel så kan man stadig forstå Høvding Seattle's budskab.  Nemlig det at vi gerne vil bevare vores natur, og den helhed som vi og den består af. Naturen er deres familie og de føler sig stærkt forbundet med naturen og endda kalder det for søskende og brødre.

2. Jeg mener at Høvding Seattle's grundlæggende pointe er at, ja vi skal nok få lov til at købe deres jord, men vi skal elske den lige så meget som de gjorde. De havde en meget stærk forbindelse til jorden, de var en del af den, men det har den hvide mand ikke. Han ser det som et objekt, ikke noget helligt og levende som indianerne gjorde.

# data[].attributes.body
Miljøaftale fra 1997 hvor mange lande skrev under på aftalen.

# data[].attributes.body
Det der kan eller ikke kan ødelægge Jorden.
1. Genteknologi
2. Forurening
3. Atomkrig
4. Atomkraft

# data[].attributes.body
Q- Der findes mange eksempler på hvordan at mennesker bruger jordens ressourcer på en ikke bæredygtig måde. Der kan f.eks. nævnes de fossile brændstoffer, som vi brænder af. Det er ikke som sådant bæredygtigt. Vi udnytter også metaller, men der er vi dog blevet betydeligt bedre til at genbruge.
R- USA's valg ikke at underskrive aftalen kan være et brud på konsekvensetik, i det det måske ikke bidrager til størst mulig lykke for alle. Det er også nogenlunde det samme når det kommer til pligtetik, der forefindes et brud på den universelle pligt for at gøre det gode.

# data[].attributes.body
O For Raëlerne så er kloning meget vigtigt, i det at det giver en evigt liv. Det forholder sig netop sådan, at når kroppen dør, dør sjælen med den. Men hvis man ved hjælp af kloning kan lave en "klon" så lever sjælen videre, kort sagt så får man evigt liv.
Raëlerne bruger de eksisterende religioner som en slags opbakning for deres teori. De mener nemlig at de religioner er skabt af rumvæsnerne, og deres messias var udvalgt af rumvæsnerne og specialuddannet.
Bente Bundgaard anvender sproglige vendinger fra kristendommen i sin artikel. Artiklens navn er alene en omskrivning af den sætning der ofte bruges til begravelse. Himmeriget bliver såmænd også nævnt. Sidst i artiklen bliver Jomfru Maria nævnt, samt skabelsesberetningen.

# data[].attributes.body
N I den moderne verden ligger vi vores tillid mere på videnskab end på religion. Derfor kan Claude Vorilhon have en point når han siger at vi skal begynde at forstå. For hvis vi ligger vores religionsbaseret etik og morale bagved os, så kan vi som menneskeheden udvikle os hurtigere og bedre end vi nogensinde har gjort. Måske, men det kan også være at det er bare noget sludder som en sindsforstyrret kultleder har fundet på.

# data[].attributes.body
Menneskekloning kan bruges til reservedele produktion.

# data[].attributes.body
L. Jeg synes at man kan tillade sig at anvende genmanipulation for at helbrede sygdomme, men når det handler om at decideret ændre på mennesker, dyr og planter, så synes jeg at man skal stoppe. Hvad nu hvis at de modificerede bliver spredt og blander sig med deres naturlige modsvar.
M. Jeg ønsker ikke at vi skal "forbedre" almindelige raske mennesker, det mener jeg er forkert. Istedet burde man arbejde for at helbrede mennesker og hjælpe med at give dem et bedre liv. Kort sagt, så tror jeg at det er uetisk at lave om på helt almindelige mennesker.

# data[].attributes.body
I Frankrig er fængslerne så dårlige at nogle af fangerne hellere vil henrettes end at tilbringe tid i fængsel. Flere rapporter underbygger det faktum at Frankrig har nogle af de værste fængsler i Europa. Bortset fra Moldova, selvfølgelig.
Det ville måske være bedre at dø end at leve i så elendige kår.

# data[].attributes.body
Troen på at f.eks. ens hellige bog skal fortolkes ordret. Et af de mest bemærkelsesværdige eksempler er fundamentalistisk islam.

# data[].attributes.body
"Æresdrab (af nogle også betegnet skamdrab) er et mord, der bliver udført, oftest af et familiemedlem, for at genoprette families ære efter at et familiemedlem har overtrådt de kulturelle normer."
Bliver ikke brugt i vesten, men bliver ofte brugt i islamiske lande.

# data[].attributes.body
Et samfund hvor staten og kirken er adskilt. Hele den vestlige verden er sekulær. Mange mellemøstlige lande er ikke-sekulær.

# data[].attributes.body
1. Dødshjælp, (medlidenhedsdrab og eutanasi). Cirka 9% af danske læger har udført aktivt dødshjælp. Et af motiverne for aktiv dødshjælp, kunne være for egen nytte. Altså få arvepengene lidt før, eller jalousi osv.
2. Dødsstraf. I Danmark blev det først ulovligt i 1994. I USA er det stadigvæk lovligt, i nogle stater.
Monoteistiske religioner, kristendom, islam, jødedom.

# data[].attributes.body
Det kommer meget an på hvordan man spørger folk, og om hvordan man vinkler det. Nogle reagerer anderledes hvis man spørger på en bestemt måde.
D. I forhold til de forskellige typer for etik, så kan det fortolkes på mange forskellige måder, både positivt og negativt.
F. 1. Der forefindes jo selvfølgelig det problem at man frarøver et menneskes naturlige rettigheder, ved at dræbe dem. 2. Ja, de kan føle at de får retfærdighed, men er man så ikke bare lige så slem som morderen?
3. Det kunne gøre samfundet mere voldeligt, Det ville dog være billigere.
G. Det er godt citat, og det giver egentlig god mening, budskabet ser fornuftigt ud.
H. --> Hvad er menneskeligt værdig?
I. Der er tale om et levende mennesker, når det kan tænke klart og når det ved at det er og at det lever.
J. Jeg synes personligt at beskyttelsen af det ufødte barn er vigtigst, men i tilfælde af voldtægt, sygdom eller incest, så synes jeg at en abort er mere end acceptabel.

# data[].attributes.body
De forskellige religioner, har forskellige måder at fortolke etik og det at gøre det gode.

# data[].attributes.body
http://www.etiskraad.dk/undervisning/etik-og-livets-byggeklodser-for-grundskolen

# data[].attributes.body
Islam: De fem søjler, Zakat,  give almisser til trængende trosfæller.
Buddhisme: Bodhisattvaen afgiver løfte om at hjælpe andre mennesker med at opnå samme erkendelse

# data[].attributes.body
1. Konsekvensetik. Stræben efter størst mulig lykke for flest mennesker
2. Pligtetik.
Universel pligt til at gøre det gode. F.eks. næstekærlighed i kristendom. "Du skal elske din næste, som dig selv." Gør sin pligt uanset hvad.

# data[].attributes.body
Opgave A. Aktiv dødshjælp kan være til fordel for mange, da det ville være mere kontrolleret end f.eks. at begå selvmord. Det ville også være en slags lettelse for dem som lider og egentligt bare gerne vil dø. I nogle situationer så ville det være en fordel at træde til og hjælpe, men i de fleste situationer så vil man nok blande sig udenom. Man skal som regel holde sig udenfor andres affærer, men i den situation at nogle kommer til en så skal man træde til.