# data[].attributes.headline
Den gamle behaviorisme: Stimulus: påvirkninger Respons: reaktion Automatiske medfødte: blinke og gabe Indlærte: cykle, gå, tale etc. Pavlov: Eksempel med hunden: (Hunden skal have mad = klokken er et signal - en betingning også kaldet signalindlæring = Den er betinget fordi den optræder under bestemte betingelser eller vilkår)Watson: Eksempel med drengen på 1 år: han bliver bange for musen fordi når han ser den slår med hårdt med en jernstang: så i princippet er det ikke musen han er bange for, men lyden. Skinner: Den instrumentelle betingning: Vi gør tingene af en grund En positiv forstærkning: noget positivt som sker og kan gentage sig En negativ forstærkning: mindre sandsynlighed for at det ikke sker fordi det ikke er rartMotivation: belønning Social indlæringsteori: Den nye behaviorisme: Albert Bandura: Man spejller sig i andre (dem man ser op til) Mennesket lære ved at observere andre ("børn gør ikke, som du siger, men som du gør") = modelindlæring   Kritik: meget ydrestyret = kun observationer, miljø og afspejling

# data[].attributes.subject
Den gamle behaviorisme: Stimulus: påvirkninger Respons: reaktion Automatiske medfødte: blinke og gabe Indlærte: cykle, gå, tale etc. Pavlov: Eksempel med hunden: (Hunden skal have mad = klokken er et signal - en betingning også kaldet signalindlæring = Den er betinget fordi den optræder under bestemte betingelser eller vilkår)Watson: Eksempel med drengen på 1 år: han bliver bange for musen fordi når han ser den slår med hårdt med en jernstang: så i princippet er det ikke musen han er bange for, men lyden. Skinner: Den instrumentelle betingning: Vi gør tingene af en grund En positiv forstærkning: noget positivt som sker og kan gentage sig En negativ forstærkning: mindre sandsynlighed for at det ikke sker fordi det ikke er rartMotivation: belønning Social indlæringsteori: Den nye behaviorisme: Albert Bandura: Man spejller sig i andre (dem man ser op til) Mennesket lære ved at observere andre ("børn gør ikke, som du siger, men som du gør") = modelindlæring   Kritik: meget ydrestyret = kun observationer, miljø og afspejling

# data[].attributes.body
For at forstå menneskets udvikling, må man kigge på og forstå mennesket som en del af et økologisk system. Helhedsteori/model.
Med økologisk, mener han, at de påvirkninger det enkelte menneske udsættes for i samspillet med andre mennesker og miljøer påvirker dets udvikling og reaktioner.

Giver mulighed for at kigge på ANDRE systemer/ting der påvirker barnets udvikling, ikke kun de nære relationer eller det nære miljø.

Kigger på individet, men  ser at det indgå i mange systemer.  Men både indefra barnet og udefra barnet styres udviklingen - det enkelte menneske også i "system" bare med sig selv.

I den økologiske udviklingsteori beskrives miljøet som cirkler (systemer), der indbyrdes er forbundet til hinanden – de er altid i bevægelse og influerer gensidigt hinanden. Der lægges således vægt på helhed og sammenhæng.

Der skelnes mellem 5 cirkler/systemer, som alle har mere eller mindre nærhed til barnet. De 5 systemer danner rammen om at beskrive og analysere barnets opvækstbetingelser i et foranderligt miljø.

# data[].attributes.body
Samspilsrettet eller interaktionistisk teori:

Kommunikation og relation mellem mennesker er i fokus. Eksempel: Hvordan bekræfter man hinanden og hvordan påvirker det identiteten og selvfølelsen? Hvilke reaktionsmønstre findes der inden for familiens rammer?

Vigtigt aktivt at tolke budskaber, relationer og situationer.

Nødvendigt at mennesker har et samspil hvor de leder efter betydninger og opfattelser som er fælles, dette gør de sociale situationer meningsfulde.

Mennesket styres ikke af indre drivkræfter, men personlighed, motiv eller holdninger er det handlinger i samspil med andre som giver den bedste fortolkning af individer og grupper. Adfærden bestemmes af normer og rolleforventninger, roller og status og disse bestemmes af det sociale system.

Samfundet og individet er gensidigt afhængige af hinanden.

Georg Herbert Mead - filosofiprofessor

Den sociale og den personlige udvikling sker gennem samspil med andre.

For at et barn kan udvikle sig kræver det at det udvikler en bevidsthed om at det gør sig til et objekt for sig selv. Se sig selv ude fra/med andres øjne. At tage en andens rolle, at være den rolletagende, børn overtager andre holdninger eller reaktioner og gør dem til deres egne. Barnets første identitet bliver den som vigtige personer  i omgivelserne tillægger det.  Når barnet bliver ældre modtager det også andres holdninger og disse smelter til sidst sammen med holdninger som hele grupper i samfundet har til fælles - den generaliserede anden.

Socialisationen: samspil mellem de voksnes mål for opdragelsen og børnenes udvikling af egen identitet

Mig'et - objekt jeg'et - andres holdninger og adfærdsmåder, som børn gennem rolleovertagelse har gjort til deres egne - regler, normer og værdier som barnet har lært i samspil med andre

Jeg'et - subjekt-jeg (kigger udefra, meta)- frigør barnet fra udelukkende at være afhængigt af andres synspunkter (det står for frihed og initiativ), et er barnets grundlag for at afklare deres egen jeg-opfattelse

Bevidsthed og selvopfattelse er sociale processer og ikke biologiske processer - opstår i samspil. Tænkning og identitet opstår i dialog, dialogen er nødvendig for at opretholde jeg-et og identiteten

Kritik - vage begreber, mere filosofisk end psykologisk, ingen forskning

# data[].attributes.body
Vygotskij: Kulturen (inde fra) og samfundet (udefra) omkring barnet spiller en central rolle i barnets udvikling.

Undersøgelser viser at dette er rigtig for ikke-industrialiserende lande. Hvis der ingen skolegang er, er det svært at f.eks. at opnå logisk tænkning (Piagets 4. stadie – sidste stadie) à intelligensen udvikles ikke.

Piaget: Barnets udvikling er universel og gennem samme stadier på næsten samme tidspunkt i livet.

Undersøgelser viser at dette er rigtig for børn fra industrialiserede lande, hvor skole og uddannelse er vigtige faktorer.

Vygotskij: Ville skab en marxistiskorienteret psykologi; mennesket kan beskrives ved at sættes i sammenhæng med historiske og samfundsmæssige forhold – dialektiske kræfter: udviklingen sker gennem konflikter og deres løsninger →  Kommunikationen (sproget) er det vigtigste værktøj til at kunne argumentere og tolke sine oplevelser.

Sproget gør at man kan indgå i dialog, sociale sammenhænge og tale med sig selv →  udvikler tænkning.

For at kunne opnå abstrakt tænkning påvirkes barnet altså af omgivelserne. Samtidig skal barnet have lært sproget (læse og skrive) samt logik og matematik (problemløsning – hvorfor og hvordan man kommer frem til resultatet) = metakognition.

Vygotskij: Udvikling og uddannelse går hånd i hånd. Børn kan få hjælp af de voksne, som allerede er kommet til abstraktionsniveauet.

Piaget: Udvikling og uddannelse er uafhængige.

Proksimal udvikling = stilladsering → Kravene fra de voksne til børnene skal være opnålige.

Kritik: Urealistisk optimistisk → Sociale faktorer kan også virke hæmmende.

# data[].attributes.body
Drifterne er stærkere end fornuften. Biologiske behov får en fremtrædende plads. Man er som menneske udsat for og lider under uforenelige modsætninger mellem ens biologiske behov og de krav samfundet stiller til en.

Den måde vi tænker, føler og handler på, er styret af både ubevidste og bevidste processer.

Ifølge psykoanalytisk teori skabes psykodynamikken af ubevidste psykiske kræfter, fx drifter og forsvarsmekanismer. Disse determinerer såvel barnets personlighedsudvikling som adfærd, fantasiliv, symptomer og motiver hos den voksne.

Forsker på Aalborg Uni, Søren Willert definere det således, psykodynamisk psykologi er en psykologisk-teoretisk tankemåde, der generelt opfatter menneskets gøren og laden som overflademanifestationer af et kropsligt forankret energifelt, hvis løbende strukturering afspejler livshistoriske begivenheder

Psykoanalyse beskæftiger sig med barndommen, da man mener, at det ikke er uden betydning hvordan man har gennemlevet denne. Indenfor den psykodynamiske psykologi betragter man barndommen som personlighedens byggesten og fundament.

De psykiske mønstre der danner ens voksenliv, bunder altså i de erfaringer man har fra den tidlige barndom. Gennem terapi kan man arbejde og bearbejde sine erfaringer, men de kan aldrig fjernes. Psykoanalysen beskæftiger sig med det ubevidste, irrationelle og ukontrollerbare i mennesker og mellem mennesker. Det vil sige med personlighedens indre dynamik og den ubevidste dynamik mellem forskellige personligheder.

Psykoanalysen --> Sigmund Frud, Anna Freud & Erik Homburger Erikson

Vendte sig mod de rationelle og mekaniske opfattelser af mennesket.

Hysterier --> kropslige symptomer, som tilsyneladende havde psykiske årsager.

Det ubevidste --> de fortrængte tanker og impulser (barndomsminder, ofte af seksuel karakter)

Personligheden = dynamisk kraftfelt, hvor det bevidste og ubevidste er struktureret på en bestemt måde

Biologiske behov : Seksuelle og aggressive drifter --> kræver umiddelbar tilfredsstillelse.

Drifter >< fornuften og sociale behov (samfundsmæssigt uacceptable)

Uforenelige modsætninger: biologiske og samfundsmæssige krav. Samfundets opgave at kanalisere drifterne.

Familien er det vigtigste miljø for barnets socialisation (normer og adfærdsmønstre)

Psykiske udvikling sker i stadier. Identifikationen med forældre og andre autoritetsfigurer er vigtig for barnets jeg og tilpasning.

Menneskets udvikling er styret af ubevidste drifter og motiver

Det ubevidste påvirker alt hvad mennesket gør og tænker

Mennesket er måske ikke forudsigeligt, men nok forklareligt ifølge psykoanalysen

Seksualdriften --> Libido (lystens energi)

Det orale stadium, Det anale, Den falliske fase

Freud mener at samspillet mellem forældre og børn på hvert af disse stadier bestemmer og former barnets personlighed

Menneskets personlighed er altså hovedsageligt færdigudviklet i 5-6 årsalderen

Fiksering: energi kan sætte sig fast eller fikseres på bestemte stadier. (uløste konflikter)

Mængden af psykisk energi er begrænset, så dermed har individet mindre mængde energi til næste stadium.

Regression: Falder tilbage til et tidligere, mindre modent udviklingstrin.

Freud inddeler: Jeg'et, det'et og overjeg'et

Det'et er kilden til vore ubevidste impulser, som skal tilfredsstille behov og drifter (Lystprincippet)

Jeg'et begynder at udvikles, nå barnet efterhånden lærer, at man ikke kan få alt på en gang. (realitetsprincippet) skelne mellem fantasi og virkelighed, at beskytte mod indre og ydre trusler, at tilfredsstille behov og drifter, samt at læse konflikter på en samfundsmæssigt acceptabel måde.

Omkring 4-årsalderen begynder barnet at identificere sig med forældrenes krav og normer. Overjeg'et er en slags samvittighed, som skelner mellem rigtig og forkert. (skam og skyld, frygt for straf)

Forsvarsmekanismer: når jeg'et trues af både det'et og overjeg'et. Projicering, hvor man overfærer egne behov, følelser og holdinger på personer, fortræning: hvor man glemmer og regression: hvor man reagerer på en mindre moden måde.

Det psykoanalytiske perspektiv betoner vigtigheden af at forstå barnets behov, så det kan få støtte til en positiv personlighedsudvikling.

Tilknytningadfærd:

Barnet oplever nær kontakt med et menneske, som barnet opfatter som en der er i stand til at klare sig bedre i verden.

Alle aldrer er det synligt: syg, ulykker, traumer

Søger trøst og hjælp hos andre mennesker

Barnet foretrækker de mennesker som tager sig mest af det.

Spædbørn knytter sig til en person - får et hieraki af tilknytninger

typisk moderen, men kan også sagtens være faderen, dagplejemor, pædagog osv.

Den trygge base

Indre arbejdsmodeller:

A) Forestillinger om andre mennesker

B) Forestillinger om en selv

C) De dertil knyttede følelser

Andre børn, hvis behov ikke er blevet opfyldt og som ikke har fået nok opmærksom, vil få arbejdsmodeller som er mere negative følelser omkring deres liv og andre mennesker.

Tilknytningsmønstre - som bliver skabt i starten af vores liv - de første 3-5 måneder.

Et farligt miljø indretter hjernen sig på at man vokser op i sådan et miljø.

Hjernen kan ikke danne disse mønstre senere i livet, dette er en proces der sker i starten og den kan ikke ske på samme måde senere i livet.

Kvaliteten af pasning er absolut en af de vigtigste faktorer for børn i deres tilknytningsproces.

# data[].attributes.headline
 Den kognitive teori beskriver alt det der sker i hjernen og betyder kort sagt at opfatte eller tænker. - Det handler i bund og grund om: at erkendelse og tolkning af verden bliver set som det væsentligste. - De kognitive teorier fokuserer på: - Hvordan menneskets tankeproces udvikles- hvordan de opbygges, hvordan de påvirker opfattelse og forståelse af verden samt hvordan det alt sammen påvirker menneskets adfærd. - Man opfatter mennesket som intentionelt, Altså: Der ligger en hensigt bag dets adfærd. - Piaget er repræsentant for denne retning og han kom frem til at der i den kognitive udvikling findes fire hovedstadier.Stadierne skal ses som en trappe => hvor de sidste trin bygger på de foregående 0-2 år	- Bruger sanser til at opleve verden senso-motorisk:	- Børnene opfatter at genstande findes, selvom de ikke kan se 	- Barnet begynder at kunne at kunne huske og begynder at kunne bruge forskellige erfaringer 2-6 år 	- Bruger bl.a. sprog til at kunne forstå verdenPræ-operationelt 	- Egocentrisk => ser kun verden ud fra sit eget perspektiv 	- De lærer dog langsomt her at forstå at se verden ud fra andres perspektiv 6-12 år	- Børnene forstår og kan anvende logiske principper => tænke logisk Konkret-operationelt 	- Kan se antal og længde	- Se situationer fra flere perspektiver 12 - år 	- Kan tænke over abstrakte forhold + hypotetiske begreberFormelt - operationelt 	- Etik, politik, moral bliver betydningsfulde 	- Assimilation:  nye erfaringer lægges på de gamle, uden der sker en ændring i ens kognitive ændring - Akkommodation: ændring af den eksisterende viden, for at forstå den nye viden - Betoner børnenes erkendelse / tolkning af deres omgivelser for at give forklaring på, hvordan de fungere i forskellige aldre - Normalt mener man at udviklingen foregår i forskellige stadier - Man betragter mennesket som intentionelt (=der er en hensigt med dets adfærd + mennesket opfattes som en aktiv skabning ift omgivelserne) - Tidligere erfaringer styrer i nuet éns tænkning og styrer, hvordan man tolker de handlingsmuligheder, man har i en bestemt sitiaton => (fx har børn svære ved empati end voksne)

# data[].attributes.subject
 Den kognitive teori beskriver alt det der sker i hjernen og betyder kort sagt at opfatte eller tænker. - Det handler i bund og grund om: at erkendelse og tolkning af verden bliver set som det væsentligste. - De kognitive teorier fokuserer på: - Hvordan menneskets tankeproces udvikles- hvordan de opbygges, hvordan de påvirker opfattelse og forståelse af verden samt hvordan det alt sammen påvirker menneskets adfærd. - Man opfatter mennesket som intentionelt, Altså: Der ligger en hensigt bag dets adfærd. - Piaget er repræsentant for denne retning og han kom frem til at der i den kognitive udvikling findes fire hovedstadier.Stadierne skal ses som en trappe => hvor de sidste trin bygger på de foregående 0-2 år	- Bruger sanser til at opleve verden senso-motorisk:	- Børnene opfatter at genstande findes, selvom de ikke kan se 	- Barnet begynder at kunne at kunne huske og begynder at kunne bruge forskellige erfaringer 2-6 år 	- Bruger bl.a. sprog til at kunne forstå verdenPræ-operationelt 	- Egocentrisk => ser kun verden ud fra sit eget perspektiv 	- De lærer dog langsomt her at forstå at se verden ud fra andres perspektiv 6-12 år	- Børnene forstår og kan anvende logiske principper => tænke logisk Konkret-operationelt 	- Kan se antal og længde	- Se situationer fra flere perspektiver 12 - år 	- Kan tænke over abstrakte forhold + hypotetiske begreberFormelt - operationelt 	- Etik, politik, moral bliver betydningsfulde 	- Assimilation:  nye erfaringer lægges på de gamle, uden der sker en ændring i ens kognitive ændring - Akkommodation: ændring af den eksisterende viden, for at forstå den nye viden - Betoner børnenes erkendelse / tolkning af deres omgivelser for at give forklaring på, hvordan de fungere i forskellige aldre - Normalt mener man at udviklingen foregår i forskellige stadier - Man betragter mennesket som intentionelt (=der er en hensigt med dets adfærd + mennesket opfattes som en aktiv skabning ift omgivelserne) - Tidligere erfaringer styrer i nuet éns tænkning og styrer, hvordan man tolker de handlingsmuligheder, man har i en bestemt sitiaton => (fx har børn svære ved empati end voksne)

# data[].attributes.body
Udviklede sig efter 2. verdenskrig og med inspiration fra eksistentialismen (at være menneske)

Holocaust revolutionerede vores menneskesyn

Tidligere menneskesyn: Raceorienteret

Den tredje kraft over for psykoanalysen og behavorismen

Mennesket er i centrum

To forskellige tilgange til mennesket i centrum

| Maslow |
(individ præget)
Trappeform (Behovspyramiden)
Kendetegnes udviklingen fra barn til voksen ved, at individet bevæger sig behovsmæssigt opad i hierarkiet. Eksempel: Man skal have opfyldt de fysiske behov for at kunne bevæge sig videre i pyramiden.

Rogers
(socialt præget)
Mennesket fødes med positive sociale egenskaber
I takt med barnet udvikles fremkommer et jeg-billede, som er socialt bestemt.
Jeg-billedet er det som Rogers mener er identitet, kan både ses inde fra og ude fra. Jeg-idealet at man ønsker overensstemmelse mellem jeg-billedet og idealet. At man opfattes, som man selv vil opfattes.

# data[].attributes.body
Medlemmer: Julie, Signe, Mia og Martin

3 BUD PÅ KERNEKOMPETENCER:

1: Metakommunikation

"Lærere har stor glæde af processer, som træner metaevnen; adskiltheden hæver dem over handlingstvangen, fælleskabet på holdet, og den strukturede proces danner stillads om aleneheden".

2:  Supervision - Lærerens proaktive forholden sig til: ydrebestemte og indrebestemte faktorer:
Supervision har til formål at hjælpe supervisanden med at fortælle om en problematisk situation, så situationen bliver foldet ud, tilført mere viden og mening og kan ses klarere.

3: Den asymetriske position:
Selvom der er tale om ligeværd og demokratiske tilstande samt bevidsthed om, at mening skabes i relationer, så er det samtidig lærerens ansvar, at stå for processen og have overblikket.
- Definitionsmagt.

# data[].attributes.body
(Theresa, Line, Adam og Victor)

Tre bud på KK:

- Alenehed
Evnen til individuel refleksion, med henblik på at fortage metarefleksive valg og standpunkter (f.eks. i læringssammenhænge).

- Supervision
Observative metodiker, for i samhør med ensfaglige eller tværfaglige at kunne fortælle og tilføre viden til et kompleks.

- Abstraktion
Evnen til adskilthed (Metareflektioner over processer).

# data[].attributes.body
1 - Lærerens asymmetriske position (2 ansvarsområder)
1. Fagperson - videregivelse af fagstof
2. Relation - lærer/elev men også elever imellem.

2 - De 3 vigtige evner
adskilthed - kunne have det analytiske blik på egen praksis
alenehed - Ikke være bange for at analysere sig selv, samt hvile i sig selv og kende sin identitet, så relationer til andre/børn kan udvikles
abstraktion - At kunne gå i refleksion over sin ageren

3 - Supervision
At kunne gå i meta over de processer, der finder sted.

# data[].attributes.headline
Gruppe 1: Emily, Mathias, Katrine og Lina 

# data[].attributes.subject
Gruppe 1: Emily, Mathias, Katrine og Lina 

# data[].attributes.body
Refleksion:

"Forstår, at selvom der er tale om ligeværd og demokratiske tilstande samt bevidsthed om, at mening skabes i relationer, så er det lærerens ansvar at stå for processen og have overblikket." --> Lærerens asymmetriske position.

"Det er vigtigt, at den enkelte lærerperson har en bevidsthed om og proaktivt kan forholde sig til, at der netop er tale om en balance: at lærerne kan have en refleksiv distance til, hvilke professionsudøvelses-direktiver, rammafaktorer og skolekulturer de kontekstuelt befinder sig i, men også til, hvordan de forvalter dem personligt." --> Den dobbelte intention og evnen til abstraktion

Evnen til alenehed = selvrefleksion

Erfaring --> udvikling, ændring af perspektiver.

Når læreren er bevidst omkring sig selv og sin egne kompetencer, udvikles lærerens professionsidentitet.

# data[].attributes.body
1. Faglighed
Lærerens primære opgave er at undervise, læreren er en fagperson (s. 8).
2. Relation
Fagpersonen viser omsorg og er medmenneskelig (s. 8).
3.  Metaevne
"At kunne "gå meta" er på mange måder det centrale, og jeg ser denne evne, som en vigtig forudsætning for at kunne udfylde den asymmetriske position." (s. 10)
Supervision - gruppeinterview (s. 13-16).