# data[].attributes.attachment_link.description
Grensetjänsten Norge-Sverige är en informationstjänst för dig med frågor om företagande, jobb och livet på båda sidor om den norsk-svenska gränsen. Vi guidar dig till relevant information.

# data[].attributes.headline
Så undviker du kulturkrockar vid förhandlingsbordet i Danmark

# data[].attributes.subject
Så undviker du kulturkrockar vid förhandlingsbordet i Danmark

# data[].attributes.body
World Trade Center: Malmö, Lund, Helsgingborg

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
World Trade Center Malmö Lund Helsingborg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På den internationella arenan finns en rad potentiella fallgropar för en nybliven exportör. Men i vårt närområde - som utgör våra viktigaste handelspartners - upplevs ofta farorna som färre.

Men är det så i praktiken? Går det att göra affärer lika enkelt i Danmark som i Sverige?

Även om Sverige och Danmark är väldigt lika finns skillnader som kan göra sig påminda om man ska göra affärer. Okunskap - om antingen de lokala regelverken eller just de kulturella skillnaderna - kan bli kostsamma.

Enligt en undersökning från Världsbanken år 2015 är Danmark Europas lättaste marknad att göra affärer med. Danmark hamnar dessutom på en femteplats av länderna som vi exporterar till, 81 miljarder år 2015, enligt SCB.

Men trots det finns det skillnader. Framtidsforskaren Uffe Palludan lyfte fram i sin bok"Danmark og Sverige - danskere og svenskere" från 2012, att svenskt näringsliv har förlorat miljarder på dåligt förberedda affärer i Danmark. Han menade att det bygger på en myt om att länderna är mer lika än vad de faktiskt är.

Danmark och Sverige - lika men ändå olika

Johan Wessman är vd på Öresundsinstitutet, det dansk-svenska kunskapscentret som arbetar för en ökad kännedom om utvecklingen i Öresundsregionen.

Han anser att det generellt sett finns en större skillnad mellan individer än vad det är mellan länder. Men därmed inte sagt att det inte finns kulturella skillnader mellan Sverige och Danmark. Skillnader som kan ställa till det för ditt företag om du inte är förberedd.

- Därför gäller det att vara påläst om affärskulturen i länderna man ska jobba i, säger Johan Wessman.

Enligt Johan Wessman spelar geografin en central roll när det kommer till att uppfatta skillnaderna. Det är - motsägelsefullt nog - sina närmsta grannar man riskerar att underskatta skillnaderna hos mest, menar han.

- Det finns en fara för oss som bor nära Danmark eftersom vi oftare tror att vi bara kan åka över och klara oss, att vi vet hur det funkar. Det kanske man gör i stor utsträckning. Men om man kommer från Stockholm och ska göra affärer i Danmark så är man kanske mer benägen att ta till hjälp.

Är vi verkligen överens om vad som kommer att gälla i vårt avtal?

Vad är det då för saker som skiljer oss åt? Var märks skillnaderna? När det talas om kulturkrockar vid dansk-svenska affärer är det ofta ett område som lyfts fram - avtalen.

Johan Wessman har otaliga gånger hört svenskar rikta kritik mot det danska sättet att se på avtal. En kritik som oftast är obefogad, menar han.

- Svenskar säger ofta att danskar ändrar sig när man avtalar. Men danskarna kontrar med att de enbart läser avtalen i detalj. Från dansk sida uppfattas det som att svenskar inte riktigt läser igenom vad där verkligen står, säger han.

Historien sätter avtryck på affärskulturen

Skillnaderna i det danska och svenska synsättet på avtal har sina skäl, menar Johan Wessman. Historiska sådana.

Genom århundradena har vi helt enkelt ägnat oss åt olika typer av handel: Danmark är historiskt sett ett handelsland och sjöfararnation medan vi i Sverige har haft ett större fokus på exempelvis gruv‑, skog- och verkstadsindustrin.

- Det har skapat olika rytmer i affärskulturen. Svenska avtal är präglade av att det krävs långsiktighet, det har handlat om långa tunga investeringar. För danskarnas del har det handlat om ett betydligt kortare perspektiv. Det skapar en grundläggande skillnad mellan danskar och svenskar, säger Johan Wessman.

Skillnader i affärskultur kan också göra sig påminda på andra sätt. Inom den danska fastighetsbranschen finns exempelvis en helt annan syn på prutande än man har i Sverige. Är man inte beredd på det på förhand har man mycket att förlora.

- En kollega tittade nyligen på fastighetsaffärer i Sverige och Danmark och har intervjuat danska fastighetsägare. Det visar sig att de tar utrymme för att pruta på uppemot tjugo procent, medan en svensk kanske inte tänker kring en rabatt alls. Ska man göra affärer i Danmark så kanske man måste ta höjd för en dansk förhandling, säger Johan Wessman.

Är du på ovan mark? Ta hjälp av experter

Ska man göra affärer i exempelvis Danmark kan man även behöva ta andra praktiska skillnader i beaktande. Det kan exempelvis handla om olika standardmått, olika krav vid besiktningar eller olika upphandlingsmodeller.

- Företag kan gå miste om intäkter för att man inte kan reglerna. I sådana lägen kan det vara bra att på förhand ta kontakt med experter på områdena. Det finns flera man kan vända sig till, som exempelvis Öresunddirekt. Det är gratis och ett enkelt sätt att få hjälp, säger Johan Wessman.

För att hitta just den hjälpen man behöver kan det ibland krävas att man letar sig över sundet, menar Johan Wessman.

- Det gäller att hitta nätverken som kan hjälpa ditt företag. Det finns mängder med instanser och det är kanske inte alla som känner till dem. Det kan vara Business Sweden, Öresunddirekt eller International House i Köpenhamn.

För att undvika bekymmer för din begynnande exportverksamhet är tipset, kort och gott: gör din hemläxa och ta hjälp av experter.

För trots några mindre skillnader finns det ingen anledning att bli avskräckt från att göra affärer på andra sidan sundet, menar Johan Wessman. Tvärtom.

- Danmark är perfekt som exportmarknad. Man kan ta bilen över på en timme och det är bra sätt att lära sig att jobba utomlands. Man jobbar internationellt, men i närområdet.

Han beskriver de dansk-svenska relationerna på följande sätt:

- Danmark och Sverige är som två syskon som ibland kan träta lite med varandra för att man i grunden gillar varandra och trivs tillsammans. Olikheterna tycker jag ofta är överdrivna, säger Johan Wessman.

# data[].attributes.attachment_link.title
Så undviker du kulturkrockar vid förhandlingsbordet i Danmark | World Trade Center Malmö Lund Helsingborg

# data[].attributes.attachment_link.description
På den inter­na­tio­nel­la are­nan finns en rad poten­ti­el­la fall­gro­par för en nybli­ven expor­tör. Men i vårt när­om­rå­de - som utgör våra vik­ti­gas­te han­dels­part­ners - upp­levs ofta faror­na som fär­re. Men är det så i prak­ti­ken? Går det att göra affä­rer lika enkelt i Danmark som i Sverige?

# data[].attributes.headline
Näin Suomen ja Ruotsin businesskulltuurit...

# data[].attributes.subject
Näin Suomen ja Ruotsin businesskulltuurit...

# data[].attributes.body
29.3.2019

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ruotsissa päätöksenteosta vastaa tyypillisempi useampi ihminen, mikä ottaa myös enemmän aikaa

Astu hetkeksi suomalaisen it-myyntimiehen saappaisiin. Seuraavaksi kuvittele, että sinun täytyisi valloittaa tuotteellasi länsinaapurimme Ruotsin markkina.

Ajatus kuulostaa jännittävältä jopa tällaiselle paatuneelle verkostoitujalle ja myyntimiehelle. Ensimmäinen ajatukseni on, että eihän kukaan tunne minua siellä. Sitä seuraa pieni pelko siitä, kuunteleeko kukaan suomalaista myyjää? Keskipitkästä ruotsista hillotetulla Cum Laudella ei pitkälle pötkitä tosipaikassa, joten kaupat täytynee hieroa englanniksi.

Tukholmalainen Karl Lagerberg on varmasti joutunut työssään käymään läpi hyvin samanlaisia tuntoja. Hän vetää ruotsalaisen ohjelmistotalo Cinoden Suomen myyntiä.

Cinode on kehittänyt SaaS-palvelun konsulttien osaamisen hallintaan, myyntiin ja resursointiin ja yritys näki markkinaraon erityisesti Suomen kasvavassa ohjelmistokehitysmarkkinassa.

Kysyimme Lagerbergiltä, miten Suomen ja Ruotsin bisneskulttuurit eroavat toistaan.

- Kun aloitin asiakkaiden tapaamisen Suomessa, olin yllättynyt suoraviivaisuudesta, jolla asioita käsitellään täällä Ruotsiin verrattuna. Ruotsissa asiakastapaamisista ensimmäinen 10-20 minuuttia käytetään rauhassa tutustumiseen ja vasta sitten siirrytään itse tuotteen arvolupaukseen. Suomessa moikataan alkuun ripeästi ja sitten minulta odotetaankin jo palvelumme hyödyllisyyden osoittamista, Lagerberg kertoo.

"Suomessa moikataan alkuun ripeästi ja sitten minulta odotetaankin jo palvelumme hyödyllisyyden osoittamista"

Mies sanookin hyödyntävänsä jo aikaisessa vaiheessa live-demoa, josta tyypillisesti edetään keskustelemaan Cinoden palvelun soveltamisesta kyseiseen asiakkaan toimintaan.

Ovatko suomalaiset siis tylyjä isäntiä? Ekstrovertille, small-talkiin tottuneelle, myyntineuvottelijalle ruotsalaisesta diskuteerauskulttuurista itänaapuriin hyppääminen voisi tulla shokkina. Lagerbegista kuitenkin huokuu tietty suomalainen jäyhyys ja hänelle bisnes-kulttuurimme on sopinut vallan mainiosti.

- Suomessa oikeat päätöksentekijät ovat mukana prosessissa ensimmäisestä tapaamisesta alkaen, mikä helpottaa myyntiprosessia huomattavasti. Ruotsissa päätöksistä vastaa tyypillisempi useampi ihminen, mikä ottaa myös enemmän aikaa. Arvostan siis todella sitä tapaa, jolla bisnestä Suomessa tehdään.

"Ruotsissa päätöksenteosta vastaa tyypillisempi useampi ihminen, mikä ottaa myös enemmän aikaa"

Niin tuntuvat arvostavan myös asiakkaat, sillä vasta alkuvuodesta Suomen toiminnot kunnolla startannut yritys kertoo palvelevansa pian jo kymmentä asiakasta maassamme. Esimerkiksi viidessä maassa toimiva Knowit Group on ottamassa Cinoden käyttöön koko toimintansa pyörittämisessä.

Mikä on ollut suurin haaste ohjelmistoliiketoiminnan starttaamisessa uudessa maassa?

-Suurin haaste uudessa markkinassa on luottamuksen rakentaminen siihen, että olemme täällä jäädäksemme ja että jos haasteita tulee vastaan, olemme mukana ratkomassa niitä myös lokaalisti. Siksi paikallinen presenssi on niin tärkeä myyntiprosessissa. Kun asiakas haluaa tavata, he yllättyvät positiivisesti, kun vastaamme, että esimerkiksi huomenna tai ensi viikolla sopisi.

Lagerberg kertoo oppineensa toimimaan Suomessa entistä suoraviivaisemmin.

- Kun häiritset kiireistä ihmistä keskellä työpäivää, sinun täytyy mennä suoraan asiaan ja ymmärtää nopesti asiakkaan tarpeet. Tässä meitä auttaa se, että olemme kehittäneet alustamme erilaisia it-konsultteja palvellen ja vastaamme heidän toimintansa kannalta hyvin keskeisiin tarpeisiin.

Myös ohjelmistoyritykset hakevat keinoja prosessiensa digitalisointiin ja se auttaa Karl Lagerbergia pitämään myyntiputken täytenä.

- Olemme olleet todella vaikuttuneita suomaisten ohjelmistoyritysten osaamisesta ja nautin todella dialogista, jota pääsen käymään heidän kanssaan työssäni, Lagerberg lopettaa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Näin Suomen ja Ruotsin bisneskulttuurit eroavat toisistaan - Ruotsalainen ohjelmistotalo oppi, että Suomessa käydään suoraan asiaan | Ite wiki

# data[].attributes.attachment_link.description
Ruotsissa päätöksenteosta vastaa tyypillisempi useampi ihminen, mikä ottaa myös enemmän aikaa Astu hetkeksi suomalaisen it-myyntimiehen saappaisiin. Seuraavaksi kuvittele, että sinun täytyisi valloittaa tuotteellasi länsinaapurimme Ruotsin markkina. Ajatus kuulostaa jännittävältä jopa tällaiselle paatuneelle verkostoitujalle ja myyntimiehelle. Ensimmäinen ajatukseni on, että eihän kukaan tunne minua siellä. Sitä seuraa pieni pelko siitä, kuunteleeko kukaan suomalaista myyjää?

# data[].attributes.body
Anita Ekwall, Svenolof Karlssonin kirjasta

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ruotsalaiset ovat ryhmäkeskeisiä, sosiaalisia, diplomaattisia ja puheliaita, suomalaiset ovat perirehellisiä, uutteria, varautuneita ja ujoja. Nämä yleistykset saavat vahvistuksen kerta toisensa jälkeen, kun ruotsalaiset ja suomalaiset kuvaavat itselleen ja toisilleen tyypillisiä luonteenpiirteitä.

Onpa eroista mitä mieltä tahansa, edessä on ongelmia, ellei eroihin suhtauduta vakavasti. Moni väärinkäsitys, turhautuma ja epäonnistunut liiketoimi johtuu haluttomuudesta tai kyvyttömyydestä ymmärtää vastapuolen näkemystä. Tämä näkyy yksilöiden kohtaamisessa, ja tämä näkyy yhä uudelleen ja uudelleen ruotsalaisten ja suomalaisten yritysten fuusioituessa.

Kohtaaminen. Kirja kulttuurieroista ja johtajuudesta, tekijöinä Anita Ekwall ja Svenolof Karlsson, on nyttemmin alansa klassikko. Kirjalla on kysyntää vielä kymmenen vuotta sen jälkeen, kun Storkamp Media julkaisi siitä ensimmäisen painoksen.

"Kulttuuritörmäyksiä ei voi välttää. Se ei ole myöskään välttämätöntä eikä edes toivottavaa. Törmäys on hyväksyttävä sellaisenaan, väistämättömyytenä", tekijät kirjoittavat.

Hyvä alku suomalais-ruotsalaisen yhteistyön rakentamiselle on ymmärtää, että kaikkea ei voi ymmärtää; tällöin on luotu perusta, jolle voi ryhtyä luomaan yhdessä jotain uutta. Jos tämän jälkeen pystytään tunnistamaan toistensa vahvat puolet ja yhdistämään ne, silloin hallussa on todennäköisesti voittoisa strategia.

Jos haluat kommentoida aihetta tai tilata kirjan, ota yhteyttä sähköpostiosoitteeseen storkamp@storkamp.com.

Kirjan ruotsinkielinen alkuteos on nimeltään Mötet. En bok om kulturskillnader och ledarskap. Sen on suomentanut Veijo Kiuru.
Kaavamainen esitys suomalaisten ja ruotsalaisten välisistä eroista
Suomalais-ruotsalaisia asioita pohtii myös Finska Akademienin kirja johtamisesta. Kaikilla akatemian jäsenillä on kytköksensä Suomeen, mutta työuraansa he tekevät Ruotsissa. Finska Akademienin kirjan on tuottanut Storkamp Media. Lähemmin akatemiaan voit tutustua ja tilata kirjan osoitteesta www.fa.fi. Kirja on ilmestynyt myös suomeksi nimellä Suomi-Ruotsi johtamismaaottelu. Puheenvuoroja yrityskulttuurien eroista (Ajatus Kirjat).

# data[].attributes.attachment_link.title
Suomalaisuus kohtaa ruotsalaisuuden | Storkamp Media

# data[].attributes.attachment_link.description
Ruotsalaiset ovat ryhmäkeskeisiä, sosiaalisia, diplomaattisia ja puheliaita, suomalaiset ovat perirehellisiä, uutteria, varautuneita ja ujoja. Nämä yleistykset saavat vahvistuksen kerta toisensa jälkeen, kun ruotsalaiset ja suomalaiset kuvaavat itselleen ja toisilleen tyypillisiä luonteenpiirteitä. Onpa eroista mitä mieltä tahansa, edessä on ongelmia, ellei eroihin suhtauduta vakavasti. Moni väärinkäsitys, turhautuma ja epäonnistunut liiketoimi johtuu haluttomuudesta tai kyvyttömyydestä ymmärtää vastapuolen ...

# data[].attributes.headline
Ruotsissa ihmisestä tulee hiukan ystävällisempi

# data[].attributes.subject
Ruotsissa ihmisestä tulee hiukan ystävällisempi

# data[].attributes.body
HS 2.10.2017 (voit lukea tämän artikkelin ePressin näköislehdestä kun kirjaudut Finnaan)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ruotsalaisohjaaja Ruben Östlundin tuoreessa elokuvassa The Square on hieno kohtaus.

Ollaan palaverissa, uudessa nykytaiteen museossa. Mukaan on pyydetty kaksi nuorta somepöhinää luovaa markkinointineroa. On sileät paidat, liehuva tukka ja paljon itseluottamusta. Ja kaikki, mitä kaksikko sanoo, on pöyristyttävää puppua.

Spännande! Jännittävää, huokaa silti museon edustaja ja vääntää hämmentyneen hymyn siinä samassa.

Se naurattaa. Yhtäältä ajankuvana. Toisaalta parodiana ruotsalaisuudesta, sillä juuri näin - välillä teennäisenkin innokkaasti ja kohteliaasti - puhutaan ja reagoidaan Ruotsissa.

MAINOS (TEKSTI JATKUU ALLA)

Juuri spännande on sana, johon kiteytyy jotakin olennaista naapurin kielenkäyttökulttuurista. Sanaa oppii käyttämään oikein vasta asuttuaan jonkin aikaa Ruotsissa.

Spännande! kiljahti vastikään nuori tarjoilija ravintolassa korostetun palveluhaluisena. Hän oli juuri kysynyt, olimmeko aiemmin syöneet paikassa.

Emme olleet, mikä ei meistä ollut erityisen jännittävä asia. Suomalainen olisi reagoinut ehkä "no, tervetuloa". Tai "jaaha".

Ruotsalaiselle spännande-kiljaus oli kuitenkin aivan normaalia. Amerikkailaishenkinen hiukan liioiteltu kiinnostus toisesta on näet elimellinen osa kommunikaatiota. Muutaman asuinvuoden jälkeen se ei enää tunnu oudolta. Kieli kun vie mukanaan Ruotsissa.

Ensin päivittäiseen käyttööni tuli absolut, ehdottomasti. Sitä ruotsalainen käyttää arkikielessä jatkuvana vakuuttelusanana toisen puhuessa.

Samalla katsotaan tiiviisti silmiin ja nyökytellään. Absolut, sää on tänään vallan kamala. Absolut, olen kanssasi samaa mieltä Saksan vaalituloksesta. Absolut, olet oikeassa ihan kaikesta.

Välillä absolutin voi vaihtaa exaktiin. Tai precisiin. Lahjakkaat käyttävät eller huria, vai kuinka?

Kaikkien sanojen merkitys on jokseenkin sama: olla näennäisen samaa mieltä puhujan kanssa ja vahvistaa herkeämättä olevansa aktiivisesti mukana keskustelussa.

Suomalainen ei välttämättä sanoisi samassa kohdassa mitään, vaikka olisikin hyvä kuuntelija. Tai sitten hän sanoisi "ai jaa". Tai "aha". Pelkkä "joo" riittäisi myös ihan hyvin, se olisi jo ihan kohteliasta.

Oma luokkansa ruotsalaisessa arkisessa kohteliaisuuskielessä ovat vielä päivittäiset toivotukset. Ne tulevat osaksi kielenkäyttöä vaivihkaa naapurissa asuessa.

Ha det så bra, voi hyvin/hauskaa päivää, huikkaan nykyisin aina ostettuani marjat naapurin torimyyjältä. Suomessa niin ei tulisi sanottua. Jotenkin se tuntuisi tuntemattomalle paljolta. Kiitos ja hei -tyyli tuntuisi sopivammalta.

Kuntosalilta Ruotsissa lähtiessäni sanon vastaanoton työntekijöille tack för idag, kiitos tästä päivästä/kerrasta. Koska niin nyt vain kuuluu sanoa.

Ja siinä onkin lopulta hienous ruotsalaisessa kohteliaisuuskulttuurissa. Kun kielen konventiot ohjaavat käytöstä, tulee ihmisestäkin vaivihkaa vähän enemmän toista huomioon ottava.

Sillä ei toivotuksilla tai absolutilla tai exaktilla toki ole yhtään sen suurempaa oikeaa merkitystä kuin suomalaisen usein tasaisemmilla ynähdyksillä. Jotain niissä silti on: Niistä tulee ihan huomaamatta sellainen olo, että tässä nyt todella yritetään kunnioittaa puhekumppania.

Absolut, se on hyvä asia. Absolut, voisi tehdä terää myös Suomessa.

Kirjoittaja on HS:n Tukholman-kirjeenvaihtaja.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kolumni: Ruotsissa ihmisestä tulee hiukan ystävällisempi ja kohteliaampi, absolut!

# data[].attributes.attachment_link.description
Ruotsalais­ohjaaja Ruben Östlundin tuoreessa elokuvassa The Square on hieno kohtaus. Ollaan palaverissa, uudessa nykytaiteen museossa. Mukaan on pyydetty kaksi nuorta somepöhinää luovaa markkinointineroa. On sileät paidat, liehuva tukka ja paljon itseluottamusta. Ja kaikki, mitä kaksikko sanoo, on pöyristyttävää puppua. Spännande! Jännittävää, huokaa silti museon edustaja ja vääntää hämmentyneen hymyn siinä samassa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Du kan resa, plugga och arbeta var du vill i Norden. Elen är säker, skolmaten nyttig och kulturen tillgänglig. Alltihop är resultat av nordiskt samarbete.

# data[].attributes.body
kulturkompass text

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
As we head into 2020, we're running the best, most insightful and most essential Worklife stories from 2019. Read all of the year's biggest hits here.
In Stockholm's richest inner-city neighbourhood, Östermalm, private yachts and floating cocktail bars hug the marina. The adjacent tree-lined boulevard, Strandvägen, boasts some of the most expensive real estate in the Swedish capital, as well as exclusive boutiques and independent restaurants. Nearby, ornate 18th Century buildings house luxurious office spaces and private member's bars.

The area is packed with people in designer sunglasses soaking up the autumn sunshine. But finding someone who's comfortable talking about their wealth is almost impossible.

"I'm not going to tell you how much I make because I don't know why I should," says 30-year-old Robert Ingemarsson, who has a senior job in marketing. Asked what he does with his money, he says simply: "I spend it on stocks. I like investing".

Victor Hesse, 24, who's out shopping, says he's about to embark on an international talent programme for a major Swedish brand. But when asked about his salary, he says: "That's classified".

Standard narratives about Sweden tend to highlight its social democracy, high taxes and low income inequality by global standards. But while this stereotype is rooted in facts, the gap between the rich and the poor has been steadily widening since the 1990s. The top 20% of the population now earn four times as much as the bottom 20%.

Video by Maddy Savage and Benoît Derrier.
A high income is a badge of success in many countries, but Swedes have a deep-rooted aversion to talking about their cash. Our repeated efforts to arrange interviews with young, wealthy Swedes proved tricky; off-the-record, people were happy to talk about large second homes, family yachts, sports cars or champagne sprees in nightclubs, but getting them to formalise their comments was a struggle.

"I have a feeling that it will come across as bragging, which unfortunately I don't feel comfortable with," read one text message that seemed representative of the sentiment felt by many. Others agreed to be interviewed and then became "too busy" or simply ghosted us.

But why is this? While discussing your wealth feels perfectly appropriate in some parts of the world, why does it seem like nobody in Stockholm is proud of being rich?
The concept of Jantelagen
Lola Akinmade Åkerström, an author on Swedish culture who's been living in Stockholm for more than a decade, says talking about money is "a very uncomfortable subject" in Sweden. She argues that boasting about wealth - or even discussing a moderate salary with a stranger - is such a taboo that many Swedes would actually feel "more comfortable talking about sex and bodily functions".

It is a view shared by Stina Dahlgren, a 28-year-old Swedish journalist who spent several years living in the US. "Over in the States, when you say that you're earning a lot of money, people are cheering for you and they say: 'good for you, good work'. But over here in Sweden, if you say that you have a good salary... people think you're weird," she says. "You don't ask about salaries, you don't ask about money."

Many cultural commentators agree that a large part of the taboo can be explained by a deep-rooted Nordic code called Jantelagen, which promotes the idea of never thinking you are better than anyone else and calling out those who break this norm.

"Jantelagen is an unspoken societal rule that exists here in Sweden and a lot of the Nordics," explains Akinmade Åkerström, who explores the topic in her book Lagom: The Swedish Secret of Living Well. "It's about not being too flashy, not bragging unnecessarily, and it's a way of kind of keeping everybody - for the most part - equal... to remove sources of stress within group settings."

Jantelagen - which translates to The Law of Jante in English - takes its name from a rule-abiding town called Jante which featured in a fictional book by Norwegian-Danish author Aksel Sandemose in 1933. But Dr Stephen Trotter, a Scottish-Norwegian academic who wrote about the concept while he was working at the University of Glasgow in Scotland, says its sentiment has existed in the Nordics - especially in rural areas - for centuries.

"Jantelagen is a mechanism for social control," he argues. "It's not just about wealth, it's about not pretending to know more than you do or acting above your station."

As a shorthand for celebrating modesty and humbleness, Jantelagen is not dissimilar to tall poppy syndrome, a popular term in Australia and New Zealand that embraces putting down those who are showy about their wealth or status. In Scotland people talk of the ' crab mentality' - a way of thinking that nods to a crab trying to escape from a bucket, yet being pulled back by its fellow hostages. "You could say that Scandinavia just found a buzzword that fits and sums it up better than anyone else," says Trotter.

Yet he also points out that the way Jantelagen plays out in Sweden and other Nordic societies is linked to specific cultural norms in those nations.

"You can chat about your cabin in the woods and getting underfloor heating and a patio. People [are] not surprised by that - that is a common idea in the Nordics and a lot of people have a second home here," he argues. "But to say you'd spent the same money on two Lamborghinis - you would probably get a bit laughed at!"

Akinmade Äkerstöm argues that while Sweden has fought hard to maintain a global image as a classless social democracy, many Swedes still surround themselves with people in similar income brackets. This, she says, means that the rules of Jantelagen can therefore shift depending on the company; bragging is more acceptable among those with similar backgrounds.

"Behind closed doors with others of the same socio-economic status, they [richer people] are more comfortable. They can talk about their summer homes or their cars with everybody on the same level."

Back in Östermalm, Andreas Kensen, 33, who doesn't live in the area but is spending the afternoon visiting its smart boutiques, agrees that Jantelagenis contextual. "I would definitely tell my friends that we've been out travelling or, you know, show it off on Instagram or Facebook. But it's nothing I would tell a stranger I just met," he explains.
A vocal backlash
However, growing numbers of young, successful Swedes are starting to criticise Jantelagen, and calling for a more vocal conversation about wealth and success.

These include Nicole Falciani, 22, who began earning money from blogging as a teenager and is now a major influencer, with 354,000 followers on Instagram. At a glamorous wedding-themed jewellery shoot at an out-of-town allotment cafe, she doesn't bat an eyelid when asked to tell us her typical fee: around $20,000 per campaign. It's money she mostly spends on designer bags and travel, having bought a city centre apartment at the age of 20.

"I would love it if Jantelagen would disappear, because I think that would be so much better for everyone living here... Our society would be much more open if we could talk about money," she argues. "It's quite a nice thought that everyone should be equal and that we are all the same. But it doesn't work, because if you're working harder than anyone else, then you should be proud of it."

Cornelius Cappelen, an associate professor in comparative politics at the University of Bergen in Norway, believes the rise of social media is behind the youth backlash against Jantelagen. He argues that blogging and video-blogging in particular support the kind of "rampant individualism" that promotes standing out from the crowd, which has, until recently, been far less prevalent in Nordic countries than other western nations, particularly the US.

"More and more people use the term [Jantelagen] as an abuse - especially many young people explicitly claim that they hate the mentality," he argues.

Akinmade Åkerström also believes that social media has had a major impact. Since bragging has become commonplace on Facebook and Instagram, Swedes whose personal achievements stand out have started to feel more comfortable making their success public, she argues.

"There are very skilled, talented people that have been suppressed by Jantelagen, but then they've seen mediocre people bragging (online) with confidence."

"I think Jantelagen is going to slowly fade out because those people that have been repressed will start standing up and saying, 'you know, I'm good at this!'... And social media also connects you to a wider audience that isn't familiar with Jantelagen."

The author believes that Jantelagen is also becoming less popular due to a rise in immigration. In Sweden, the most diverse of the Nordic nations, around 25% of people were born abroad or have two foreign parents. "What other cultures are bringing in is celebrating your success, celebrating talented people, celebrating skills," she says.

It's a theory welcomed by Nicole Falciani, who was born and raised in Sweden but has two Italian parents. She says that she sometimes found it tricky to work out which of the topics that she discussed at home or with relatives in Italy were socially acceptable to talk about in Swedish society.

"I think it will get better, because we're getting more European, we have more foreigners living in Sweden taking their culture here. And we have a lot of American TV programmes and they don't have Jantelagen at all," she says. However, she doubts the concept will disappear completely because it is "so rooted in Swedish culture or in Scandinavian culture".

Cornelius Cappelen, the associate professor, says he's also uncertain about the concept's potential to disappear.

"Will it stick around it the future? Well, my guess is as good as yours. But I will say this: I hope the nice aspect of it - the modesty code of not sticking one's neck out - will continue to exist and I hope that the negative aspect of it - 'cutting people down to size' - will wither away."

Meanwhile some immigrants to Sweden say they have embraced Jantelagen, including 35-year-old Natalia Irribara, who moved to Stockholm from Chile three years ago.

"I think in Chile we have a really narcissistic society where accomplishments are really important - like academic qualifications, sport, being pretty... the car, the school, the house," she says. "[Here] we have a model as a neighbour, but they never talk about 'oh, I was in this magazine'. Another neighbour is a photographer who accomplished great things, but never talks about it."

"For me humbleness is really important, and the thing I like in Sweden is that with Jantelagen it's not that important, those material things."
Additional research by Emelie Svensson.

# data[].attributes.attachment_link.title
Jantelagen: Why Swedes won't talk about wealth

# data[].attributes.attachment_link.description
As we head into 2020, we're running the best, most insightful and most essential Worklife stories from 2019. Read all of the year's biggest hits here. In Stockholm's richest inner-city neighbourhood, Östermalm, private yachts and floating cocktail bars hug the marina.

# data[].attributes.body
Kirsti Lehtoviita, HH

# data[].attributes.body
Communication Style and Cultural Features in High/Low Context Communication Cultures
http://www.helsinki.fi/~tella/nishimuranevgitella299.pdf
Power Distance
https://www.andrews.edu/~tidwell/HofstedePowerDistance.html
Interkulturella skillnader
https://gupea.ub.gu.se/bitstream/2077/24965/1/gupea_2077_24965_1.pdf
Hall's cultural factors
http://changingminds.org/explanations/culture/hall_culture.htm

# data[].attributes.body
portal med praktiska tips för exportören

# data[].attributes.attachment_link.description
Business Sweden finns på plats med svenska och utländska konsulter på 50 av världens mest intressanta marknader.

# data[].attributes.attachment_link.title
Så skiljer sig olika affärskulturer i världen - Visma Spcs

# data[].attributes.attachment_link.description
Om ditt företag vill göra affärer i en annan kultur gäller det att förstå hur den affärskulturen fungerar. I Kina kan ett ja betyda nej, medan ryssarnas nej kan innebära kanske.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
De gemensamma banden mellan nordiska länderna gör det relativt enkelt att exportera till grannarna. Men det finns kulturella skillnader som kan skapa problem, visar en ny undersökning.

Danske Bank frågade nyligen 200 företagsledare i de nordiska länderna, hur lätt eller svårt de tyckte det var att göra affärer med grannarna, rapporterar finska Kauppalehti.

Svenskarna ses som de bästa affärspartners i Norden.

Samtliga nordiska länder (utom Sverige) tycker att det är lättast att komma överens med svenskar.

Finland får också höga betyg, och hamnar på en andraplats. Finnarna är särskilt belåtna av svenskarna: bara tre procent av de finska vd:arna tycker att svenskarna är besvärliga.

Danskarna är de svåraste att has med.

Alla länder var återigen entydiga om vilket folk som är besvärligast att göra affärer med: danskarna. En femtedel av respondenterna i Sverige, Norge och Finland tycker att det danska sättet kan vara jobbigt:

"Den danska affärsstilen är väldigt rättfram. De andra nordiska länderna har däremot en stil som bygger på konsensus. Danskarna säger rakt vad de tycker, och funderar inte för mycket på saker, men går framåt istället" sade en (finsk) Danske Bank anställd till Kauppalehti.

Men den danska stilen verkar bära frukt internationellt: landets företag är snabbast på att internationalisera sig.

# data[].attributes.attachment_link.title
Svenskarna är enklast att göra affärer med - danskarna svårast

# data[].attributes.attachment_link.description
De gemensamma banden mellan nordiska länderna gör det relativt enkelt att exportera till grannarna. Men det finns kulturella skillnader som kan skapa problem, visar en ny undersökning. Danske Bank frågade nyligen 200 företagsledare i de nordiska länderna, hur lätt eller svårt de tyckte det var att göra affärer med grannarna, rapporterar finska Kauppalehti.

# data[].attributes.headline
Hofstede on national and organisational cultures

# data[].attributes.subject
Hofstede on national and organisational cultures

# data[].attributes.body
see also the country comparison calculator

# data[].attributes.attachment_link.description
Transform your business with a culture that supports your strategy, and gain a competitive edge with The Culture Factor. Discover our tailored solutions for lasting results.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Danskar är tuffa chefer och duktiga förhandlare, i motsats till svenskarna som helst av allt vill ha konsensus. En finne är lite galen och innovativ, medan en norrman har stenkoll på alla siffror.

Företagskonsulten Anita Ekvall har arbetet med företagskulturer, fusioner och kulturskillnader i drygt 30 år. Bland annat med flera stora nordiska företag som Ericsson, Stora Enso och Nokia. Hon bekräftar bilden av att vi nordiska grannar är mer olika än vad vi kanske tror.

- Vi är avbilder av det samhälle och den arbetsplatskultur vi lever i. Slående för det svenska arbetslivet är att vi är väldigt duktiga på att organisera arbetet. Att planera vår dag och att sätta upp en agenda lär vi oss redan på dagis, säger hon.

Anita Ekvall har även skrivit flera böcker om kulturskillnader, bland annat "Mötet" om skillnader i ledarstil och företagskultur mellan Sverige och Finland. Hon var anlitad som konsult när Nokia köpte Ericsson Information Systems i slutet av 1990-talet, något som Anita Ekvall beskriver som den första offentliga kulturkrocken. Tidningarna beskrev det som att medarbetarna på de två företagen befann sig i ett skyttegravskrig.

- Det finns ett väldigt stort tekniskt kunnande i Finland. Där uppmuntras ett innovativt tänkande som inte nödvändigtvis måste leda till något nyttigt. Därför kan vi svenskar uppfatta finnarna som lite galna.

Något som ofta skär sig mellan en svensk och våra nordiska grannar är vad Anita Ekvall kallar för den "svenska luddigheten". En svensk har ofta svårt att gå rakt på sak och trasslar in sig i oändliga bisatser.

- En finne, till exempel, pratar enbart i huvudsatser. Bisatser används knappast i finskan som språk. Sättet att kommunicera på var en av de saker som försvårade affären mellan Ericsson och Nokia. Företagen själva vill helst inte prata om sådana här saker, eftersom de tror att kulturskillnader ska lösa sig av sig själva.

Den berömda svenska platta organisationen är också något som skiljer oss från våra grannländer. Organisationsmodellen utvecklades på 1970-talet när visionen var att involvera de anställda mer i verksamheterna. Som svensk anser vi gärna att vi har skapat världens bästa organisation. Något som kan krångla till samarbetet nordiska grannar emellan.

- I övriga Norden har man inte vårt perspektiv, de är nöjda med hierarkier. Om man till exempel argumenterar för en platt organisation med en dansk eller finne förstår de inte vitsen. De ser bara en modell där de får mer ansvar för samma lön.

Något som många svenskar räds är just en dansk vid förhandlingsbordet. Danskar beskrivs ofta som tuffa och skickliga förhandlare.

- Danskarna har en lång tradition av handel ända sedan Hansatiden och de är mycket drivna på att förhandla. Det råder också mycket tuffare villkor i det danska arbetslivet, där kan du få sluta på dagen om du visar dig inte vara lojal mot företaget.

I Danmark och Norge räcker det också med 51 procents majoritet för att fatta ett beslut, medan vi i Sverige helst vill att alla ska tycka som vi innan vi beslutar om något.

- Vi svenskar har svårt för att säga "ja" eller "nej", vilket både beror på en otydlighet i språket och på vår vilja att uppnå konsensus. Vi har svårt att framföra kritik och lindar in den så mycket att våra grannar inte förstår att det är kritik det handlar om. Vi säger till exempel "du kanske kunde titta på den där paragrafen igen". En dansk skulle snarare säga att "det där är skit!"

De här kulturskillnaderna visar sig också när det kommer till försäljning. I Sverige ägnar vi oss generellt mycket lite åt aggressiv försäljning. En svensk kund föredrar att göra sina inköp baserade på fakta, och vill ha tid att tänka efter innan man slår till.

- Lite skämtsamt kan man säga att Sverige har bäst inköpare i världen. Vi säljer inte, utan räknar med att kunden hör av sig när han eller hon vill köpa något. Sådant som bekvämlighet och ergonomi är också mycket viktigt för en svensk. En dansk kan köpa något bara för att det är snyggt. Och till skillnad från en svensk säljare som tvekar inför att sälja på någon något, vill en dansk alltid ha ett avslut.

Anita Ekvall menar att vissa skillnader har en historisk förklaring. Sverige har till exempel en lång historia av fred och trygghet till skillnad från våra grannländer, vilket kan förklara varför vi köper flest försäkringar vad gäller sak och liv inom hela EU. Anita Ekvall, som även har arbetat åt internationella försäkringsbolag, säger att de utländska bolagen närmast betraktar Sverige som en guldgruva.

- Återigen lite skämtsamt brukade de säga att det var bara att ringa upp en svensk kund och beskriva ett scenario. "Har du tänkt på att det här kan hända." Då köper svensken en försäkring till. Generellt har vi en enorm vilja att skydda vår trygghet och säkerhet, säger Anita Ekvall.

Hon tror inte att vi nödvändigtvis blir mer lika i dagens globala samhälle, däremot menar hon att medvetenheten om kulturskillnader - och att det kan påverka affärerna - har ökat sedan hon startade sin verksamhet för 30 år sedan.

- Det gäller att göra en inventering av ett företags styrkor och svagheter, det handlar inte minst om olika nationaliteter och företagskulturer. Jag brukar likna ett samgående vid ett tredje äktenskap. Då bär man alltid med sig en historia och måste arbeta lite extra för att få det att fungera!

Anita Ekvalls Dream team

Marknadsdirektören är dansk.
Som gammal handelsnation är de mästerliga på att sälja varor.

Den tekniske direktören är finsk.
I Finland tillåts man vara innovativ, och lite galen.

Controllern är en norrman.
I Norge finns god analysförmåga och koll på siffrorna.

Administrativt ansvarig är en svensk.
I Sverige är vi bäst på att administrera saker som ska göras i grupp.

Det bästa av två världar Lär dig mötets oskrivna regler "Läs noga igenom kontraktet"

# data[].attributes.attachment_link.description
Danskar är tuffa chefer och duktiga förhandlare, i motsats till svenskarna som helst av allt vill ha konsensus. En finne är lite galen och innovativ, medan en norrman har stenkoll på alla siffror. Företagskonsulten Anita Ekvall har arbetet med företagskulturer, fusioner och kulturskillnader i drygt 30 år.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Merita Nordbanken, Tieto Enator, Stora Enso, Birka-Fortum och nu kanske Telia-Sonera. De svensk-finländska fusionerna är många. Men helt problemfritt är det inte att smälta samman svenskt med finländskt.

En finländsk chef är van att fatta snabba beslut, bestämma över sina underställda, men också ta ansvar om det skulle gå snett. Det svenska ledarskapet bygger mer på konsensus, förhandlingar och att ansvar tas i grupp.

- I Finland är chefen en auktoritet som inte ifrågasätts. I Sverige har vi lärt oss att fråga varför. Det är också en del av vår arbetsprocess. En finsk medarbetare räknar med att chefen har "varför" klart för sig och tar ansvar för det, säger Anita Ekwall, konsult som arbetar med internationella fusioner däribland Stora Enso, Tieto Enator och Birka-Fortum.
Hon är också författare till: "Mötet, svenskt och finskt - en bok om kulturskillnader och ledarskap."

Den mest grundläggande skillnaden mellan svenskar och finländare är synen på tid. I Sverige är tid sammankopplat med kvalité. Lång tid betyder god kvalité, medan man i Finland ser tid som ett mått på effektivitet.

- Kort tid betyder bättre effektivitet för finnarna. Den här skillnaden syns tydligt om man jämför Ericsson och Nokia.

I den svenska organisationen planerar man gärna länge innan beslut fattas. I Finland fattas besluten snabbt, utan planering. Men besluten kan snabbt ändras.

- Vi svenskar är mer försiktiga och ett beslut ska ligga fast en längre tid. Vi är inte vana vid snabba kast. Det uppfattar vi som oseriöst. Det blir så svårt att planera vårt arbete om det kommer nya direktiv hela tiden, för då tvingas vi planera om.

Svenskar med en finländsk ledning skulle också sakna den informationsmängd vi är vana att få. Den finska chefen är van att bli åtlydd, men blir inte det på samma sätt om han har svenska underställda.

- I grunden är finländarna mer individualistiska och svenskarna mer kollektiva. Finnarna har svårt att anpassa sig till diskussionskulturen. Det är också få finländare som blir chefer i Sverige, säger Risto Erjanti vd vid finsksvenska handelskammaren i Stockholm.
Det är kulturella skillnader som ställer till problem i ett bolag vid fusion. Men genom att bli medveten om dessa kan mycket vara vunnet.

- Kulturella skillnader kan innebära en total paralysering av en hel avdelning som skadar hela bolaget. På Telia har man säkert lärt av tidigare misstag och har en ödmjukare attityd till kulturproblemen. Chanserna är bättre nu än med Telenor, säger Anita Ekwall.

Risto Erjanti påpekar att de stora skillnaderna mellan Telia och Sonera finns i bolagens historia.

- I Finland har vi haft lokala telefonbolag sedan 1800-talet. I Sverige har det varit ett bolag. Detta har satt sin prägel på kulturen i respektive land. Telia är mer en statlig institution än vad Sonera någonsin varit, säger Risto Erjanti.

Anita Ekwall är dock positiv till den diskuterade bolagsfusionen.

- Kan man kombinera det svenska och finska skulle man få en oslagbar organisation. Svenskar är jättebra på att projektleda och finnar duktiga på att fatta ad hoc-beslut, säger hon.

Sara Larsson
08-13 50 96

Grannländers skilda värderingar

Sverige:
Planering
Oragnisering
Informell
Delat ansvar
Kompromiss
Förhandling
Undviker konflikt
Konsensus
Lång tid betyder kvalitet
Vill vara som alla andra
Trygghet

Finland:
Spontanitet
Flexibilitet
Formell ton
Individuellt ansvar
Otålighet
Handling
Tar Konflikt
Chefen bestämmer
Kort tid betyder effektivitet
Vill vara bäst
Plikt

Sara Larsson
08-13 50 96

# data[].attributes.attachment_link.description
Merita Nordbanken, Tieto Enator, Stora Enso, Birka-Fortum och nu kanske Telia-Sonera. De svensk-finländska fusionerna är många. Men helt problemfritt är det inte att smälta samman svenskt med finländskt. En finländsk chef är van att fatta snabba beslut, bestämma över sina underställda, men också ta ansvar om det skulle gå snett.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Are you a Small or Medium-sized Enterprise (SME) or a student thinking of successfully establishing yourself in another European country and require assistance with cultural difference in business? If so, businessculture.org is here to help! The Passport to Trade 2.0 project brings you extensive training in international business culture awareness and business etiquette.

Passport to Trade 2.0 is a multiple award winning resource ( European Search Award 2014, Big Chip Little Chip 2014), it provides up to date business culture knowledge to help you with your social media marketing in 31 countries. This will enable you to engage more effectively with new business opportunities and help SMEs expand into new territories. Students also get an opportunity to access free resources to inform their work & study placements abroad.

According to Business culture, countries studied as part of this project are:

How can you benefit from Business culture resources?

Read more about the recognition of Passport to Trade 2.0 project through industry awards:

# data[].attributes.attachment_link.title
International Business Culture and Business Etiquette

# data[].attributes.attachment_link.description
Are you a Small or Medium-sized Enterprise (SME) or a student thinking of successfully establishing yourself in another European country and require assistance with cultural difference in business? If so, businessculture.org is here to help! The Passport to Trade 2.0 project brings you extensive training in international business culture awareness and business etiquette.

# data[].attributes.body
Videoklipp om kulturella skillnader

Småprat med Colin Moon

# data[].attributes.attachment_link.description
Är vi svenskar verkligen normala? Colin är en god vän till mig, han är varm, generös och snäll. Och dessutom osedvanligt klok. Han föreläser om oss svenskar och våra "normaliteter". När Colin föreläser talar han på sitt eget underhållande sätt om förståelse och krockar mellan kulturer och om global affärskommunikation.