# data[].attributes.body
Kort beskrivelse

Apraksi er manglende evne til at kunne kontrollere muskelbevægelser selvom muskelkraften ikke er nedsat.

Det forekommer oftets efter hjerneskade i ventstre hemisfære og optræder oftets med afasi.

Hvordan opleves forstyrrelsen for patienten?

Patienten kan også opleve lammelser samt forståelsesvanskeligheder. Patienter, som lider af apraksi, har udfordringer ved at udføre sammensatte bevægelser, fordi hjernen synes at have tabt evnen til at planlægge bevægelsen.

Hvilke udfordringer er der forbundet med forstyrrelsen?

Patienten kan have svært med at kontrollere deres bevægeapparat og det kan derfor være vanskeligt få patienten at tage tøj på mm. Patienten skal derfor have hjælp til de fleste dagligdags ting.

Hvilken betydningn har forstyrrelsen for patientens evne til at klare sig selv?

Forskellige typer af apraksi har forskellige konsekvenser. Forskningen på dette område er sparsom.

Hvordan kan vi som sygeplejersker hjælpe og drage omsorg for patienten?

Vi kan som sygeplejersker guide patienten til bevægesekvenser som har til formål at få patienten til at genindlære tidligere bevægelser.

# data[].attributes.body
1. Forstyrrelser i målrettet bevægelser. kan både gælde mund, hænder og truncus. Forkommer ved skade i venstre hjerne halvdel.
2. Når det opleves sammen med afasi kan det føre til ekstra frustration hos patienten da der er manglende forståelse for opgaven, ved inpresivafasi. Her kan det være en fordel at bruge symbolske redskaber fx. tandbørste eller kop.
3. Vi tænker.... At de pårørende har det svært og følelsesladet ved at se pt i en uvant situation. De skal være pårørende og ikke påtage sig hjælper rolle.
4. + 5.Det kommer an på hvor aprasien har ramt, men ADL kan være udfordrende for pt. fx hvis hænderne er ramt er bare det at spise og drikke svært.
6. Bruge symbolske redskaber. træne med guidning. Vise forståelse og empati og tage den tid pt har behov for. Samarbejde med ergo og fys. Vi skal også indrage de pårørende og hjælpe dem med at finde deres rolle i den nye tilværelse.

# data[].attributes.body
Hemineglekt

1.       Kort beskrivelse:
Hemineglekt er defineret som en manglende orientering mod stimuli fra den modsatte side af hjerneskaden (oftest venstre efter højresidig skade)

2.       Hvordan opleves forstyrrelsen for patienten?

Manglende opmærksomhed på siden hvor neglekten optræder. Kan være stimuli fra både syn, høre- og følesans. Omkring 70% af akutte apopleksipatienter med neglekt, har også anosognosi (manglende sygdomserkendelse)

3.       Hvordan opleves forstyrrelsen for de pårørende?

(eget gæt) de pårørende kan opleve situationen som værre når ménene både er fysiske og psykiske. Samt bekymringen om at få den apopleksiramte hjem i eget hjem. De pårørende kan forvente at vi som sundhedsprof. Kan genskade den tabte funktion.

4.       Hvilke udfordringer er der forbundet med forstyrrelsen?
(eget gæt) eventuel fysisk skade da man er uopmærksom på den neglekt ramte side.

5.       Hvilken betydning har forstyrrelsen for patientens evne til at klare sig selv?

Manglende erkendelse kan gøre det risikabelt for patienten at agere på egen hånd og patienten kan derfor have behov for intens træning. Neglekt kan trænes og herved forbedres.

6.       Hvordan kan vi som sygeplejersker hjælpe og drage omsorg for patienten?

Anerkende den neglekt ramte side og manglende sygdomsforståelse.

# data[].attributes.body
1. forstyrrelse af indlærte motoriske handlinger. apraksi forekommer efter hjeneskade i venstre hemisfære og optræder ofte sammen med afasi. Der findes forskellige former for apraksi.
- ideomotorisk apraksi har pt. svært ved at vælge og udføre konkrete handlinger.
- ideatorisk apraksi pt. har ingen erindring om hvordan handlingen skal udføres.
2. pt kan ikke klare sig i hverdagen uden hjælpemidler, sundhedspersoner. de føler sige vrede, frustrerede og kan blive deprimerede. selvvalgt isolation grundet manglende motoriske evner. inaktivitet.
3.
4.
5.
6.

# data[].attributes.body
Lilja, Ina, Maria

* Manglende sygdomserkendelse

* Opleveles oftes hos den akutte patient, benægtelse af f.eks. sin halvsidige lammelse.

* Patienten kan oplyse omkring sin apopleksi men dette er ikke ensbetydende med en erkendelse.

* Ubekymrethed om et symptom som erkendes kaldes "anosodiafori".

* En evt. psykisk forsvarsmekanisme der skal beskytte mod oplevelsen af tab.

* Anosognosi i forbindelse med Wernickes afasi kan gøre patienterne vrede da de ikke forstår hvorfor kommunikationen går galt, og ikke erkender disse symptomer som apopleksien har forårsaget.

* Findes hyppigst (36%) hos patienter med højre hemisfære skade.

* Studie viste anosognosi hos 21% akutte apopleksipatienter.

# data[].attributes.body
1. Forstyrrelse af nogle af el. de færdigheder, associationer og vaner i talt og skrevet sprog er forårsaget af skade af bestemte områder i hjernen som er specialiseret til disse funktioner.

2. Dramatisk forløb de første dage efter debuten. 6 uger efter mindre, men stadig dramatisk oplevelse. 95% opnår bedste sprogfunktion inden for 6 uger.

3. Overordnet belastet symptom for den pårørende. Pårørende har vanskeligt ved at kommunikere med pt.

4. 1.Fluency, dvs hvor flydende patientens tale er (mere end 3-4 ord i sammenhæng). 2. evnen til at gentage. 3. Forståelse af talt sprog.

5. Imidlertidig dårlig selvstændig indflydelse på at klarer sig selv. Flere studier har vist at afasi er uden selvstændig indflydelse på funktionsprognosen.

# data[].attributes.body
1
* manglende sygdomsindsigt/erkendelse
2
* de tror de har evnen til en handling, men de kan ikke udføre dette
* det findes næsten altid i højre hemisfære
3
* det ses som et alvorligt handicap for både den ramte og den pårørende
4
* de benægter deres halvsidige lammelse, og kan derfor komme til skade. Da de ikke erkender dette.
* vredladende ved kommunikation
5
* dårligere funktionsprognose
* det gør det svært for personalet at hjælpe, da de ikke oplever behovet for hjælp
6
* vi skal have viden om sygdommen, så vi kan hjælpe der hvor behovet er
* være opmærksom på at der er mange pt. der samtidig har hemineglekt
* kort og præcis, da det ikke er fordi de ikke vil, men ikke kan
* undgå valg
* tålmodighed
* tid
*samarbejde med andre faggrupper

# data[].attributes.body
1. Manglende sygdomserkendelse
2. oplever en forskydning af virkeligheden og deres egen opfattelse
4. Da de benægter deres sygdom kan de let komme til skade (eks. halvsidig lammelse)
5. De har et længere rehabiliteringsforløb - ny habituel tilstand
6. Hjælpe med lejring ved lammelse - hjælpe med at motivere dem til daglige gøremål

# data[].attributes.body
http://www.neuropsykolog.dk/artikler/Pedersen_1999_apopleksi.pdf

1. Kort beskrivelse
2. Hvordan opleves forstyrrelsen for patienten?
3. Hvordan opleves forstyrrelsen for de pårørende?
4. Hvilke udfordringer er der forbundet med forstyrrelsen?
5. Hvilken betydningn har forstyrrelsen for patientens evne til at klare sig selv?
6. Hvordan kan vi som sygeplejersker hjælpe og drage omsorg for patienten?