# data[].attributes.body
Opgaver til 13. Marts

# data[].attributes.body
Gruppe 1

# data[].attributes.headline
Links til tekst om elektromagnetisk stråling

# data[].attributes.subject
Links til tekst om elektromagnetisk stråling

# data[].attributes.body
Her er alle de ord i kom på omkring emnet "Strålings indvirkning på levende organismers levevilkår

# data[].attributes.body
Tekster om stråling

# data[].attributes.headline
Uge 8 - Strålings indvirkning på levende organismers levevilkår

# data[].attributes.subject
Uge 8 - Strålings indvirkning på levende organismers levevilkår

# data[].attributes.body
1) Er der noget i artiklen i genkender i fra jeres hverdag/omgangskreds?
2) Hvorfor tror i at der er en stigning i antallet af unge der har problemer med deres selvopfattelse?
3) Hvad kan være konsekvenserne af at føle at man ikke kan opnå de skønhedsidealer der findes?
4) Hvad har ændret sig siden dengang f.eks. jeres forældre var unge? Hvor kunne de se forskellige skønhedsidealer?
5) Var der noget andet i lagde mærke til i artiklen?

# data[].attributes.body
Artikel: Alt for mange jagter et urealistisk skønhedsideal

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alt for mange jagter et urealistisk skønhedsideal

En ny generation skal have selvværd og selvtillid som drivkraft.

Hvem kan svare, at de er 100 procent sig selv?

Hvem kan svare, at de føler sig tilfredse med sig selv? Foruroligende få er min påstand. Den anden dag læste jeg, at 25 procent af alle piger mellem 19 og 25 år har haft en psykisk lidelse som f.eks. spiseforstyrrelser.

Jeg har oplevet, og oplever stadig, en markant skønhedsfiksering på et urealistisk skønhedsideal, som jeg som ung kvinde har svært ved at se nogen realitet i. Drenge og piger, kvinder og mænd, støder daglig på idealiserende billeder i tv, i magasiner og på internettet.

I de seneste år er der kommet mere fokus på emnet, men det gør det desværre ikke mindre relevant og problematisk. Det handler om normer. Det handler om vaner. Det handler om frygt.

Jeg husker en time i 4. klasse, hvor vi sad en pigegruppe, og en pige blev ved med at tale om tykkelsen af vores underarme.

Læs også: Gymnasieelev: Kun de smukke gymnasieelever bliver inviteret med til middag

Derefter gik nogle af pigerne rundt og sammenlignede deres underarme med hinanden. Der var også den årlige tid hos sundhedsplejersken, som f.eks. placerede ens vægt og højde på en kurve, så det kunne ses, hvor man lå i forhold til medianen. Derefter fik man en hvid seddel med en, ironisk nok, gul smilende sol på. Herefter var der hvisken i krogene fra lærerne og pegende fingre ad klassens tykke dreng.

Annoncørbetalt indhold fra RetNemt Måltidskasser

Grøntsager ser bare bedst ud på Instagram - og stenaldermanden er død

Jeg synes, det er langt ude. Det er ineffektivt. Det er ineffektivt over for en ny generation, der gerne skal have et selvværd og selvtillid, der kan bruges som drivkraft.

Børn skal ikke bruge deres vægt som en popularitetsfaktor. Jeg er stor fortaler for, at børn er børn, og gerne så længe som muligt. Det vil aldrig blive et problem at blive voksen. Ud med makeup i 4. klasse, og drop Barbiedukkerne sammen med idealerne.

Da jeg i sommer arbejdede på en sommerlejr for børn i 0.-3. klasse, var der flere episoder, hvor pigerne sammenlignede bl.a. deres vægt med hinanden. Derudover måtte jeg tage længere samtaler med en 8-årig pige, som følte sig grim og tyk. Jeg er vred og frustreret over al den smerte og bekymring, som jeg også selv har mærket, at skønhedsidealer påfører piger og drenge.

Som man blev ældre i folkeskolen, blev disse skønhedsidealer kun mere præsente. Det var som sådan meget enkelt. Det drejede sig om at være tynd. Jo tyndere jo bedre. Og det blev mit indtryk hos de 6-9-årige piger i sommer, at dette stadig er en eksisterende tanke.

Nu har bl.a. DR 3 sat fokus på skønhedsidealer igennem programmerne 'Gennemsnitlig krop', hvoraf det f.eks. fremkommer, at gennemsnitsvægten for kvinder er 70 kg. Det at få fakta på, at mennesker er forskellige, er en utrolig lettelse i et samfund, hvor modemagasiner fylder meget.

Selv følte jeg mig virkelig underlig, fordi jeg spiste morgenmad i 8.-9. klasse. Jeg endte med at veje havregryn af og prøve at spise så lidt som muligt. Men hvorfor sammenligner man sig konsekvent med sine omgivelser? Jeg købte 'Kvinde kend din krop' fra 1975, og her fandt jeg et tiltrængt pusterum fra mediebilledets skønhedsidealer.

Da jeg blev student, oplevede jeg endelig at kunne være 100 procent mig selv. Ligesom jeg i sommer læste 'Er der spor?' (Frydenlund, 2012) for at hente et kritisk blik fra et idealiseret skønhedsbillede.

Artiklen fortsætter efter annoncen

"Det store er ikke at være det ene eller det andet, men at være sig selv, og det formår hvert eneste menneske, hvis det vil" (Søren Kierkegaard).

Jeg er enig med Kierkegaard, men det er desværre lettere sagt end gjort. Det har taget undertegnede og mange af mine venner og veninder utrolig mange år at acceptere os selv. Dagligdagen er en agilitybane af alt for høje forhindringer, der svirper én i ansigtet som grene på cykelstien.

Jeg har foruroligende mange veninder, der nikker genkendende til mine oplevelser. Som efter en god barndom alligevel blev usikre på sig selv i mødet med skønhedsidealerne. Veninder, der har haft spiseforstyrrelser, eller som konsekvent køber str. XS, fordi det er det eneste rigtige.

Jeg tog i 3. g det aktive valg, efter i mange år at være fast læser af diverse modemagasiner, simpelthen at trække det totalt ud af mit liv. Det, sammen med tiden, har fået mig til at slappe mere af. Du møder skønhedsidealerne overalt, prøv f.eks. en dag at tælle, hvor mange modelbilleder du går forbi på din gade? Frisører, shampooreklamer, tøjbutikker mv., og det er alt sammen med til at præge vores syn på os selv.

Jeg taler meget med mine venner om mediernes skønhedsidealer. Vi er kommet frem til, at man er smuk, fordi man er den, man er.

Redaktionen anbefaler:

Set fra køkkenbordet i ejerlejligheden eller i parcelhuset er det her en rigtig dårlig nyhed.

For det er slut med den rentefest, der har præget boligmarkedet, siden finanskrisen ophørte i 2008 - og gjort det muligt for boligejere at låne penge til rekordlave eller ligefrem negative renter i et marked, som er helt ude af balance.

Nu kravler renterne op igen, ikke i turbotempo, ikke dramatisk, men opad. Sådan lyder meldingen fra en række af landets førende finansielle eksperter.

"Vi skal vænne os til, at renterne skal være noget højere end de absurditeter, vi har set i de forløbne år", siger Jesper Rangvid, professor i finansiering på CBS.

"Jeg har dummet mig. Alvorligt - og jeg skammer mig".

Sådan indleder Venstres tidligere uddannelsesordfører, Jakob Engel-Schmidt, et opslag, han netop har lagt ud på Facebook.

Her fortæller han, at han i juli sidste år, da han stadig var folketingsmedlem, "lavede sit livs fejltagelse":

"Jeg blev stoppet af politiet grundet en defekt lygte på bilen, fik taget en blodprøve, og den viste, at jeg ikke måtte køre bil, fordi jeg havde ulovlige stoffer i blodet - det var kokain. Det er på alle måder fuldstændig uacceptabelt".

Venstres gruppeformand, Søren Gade, har 'meget svært ved at se', at Jakob Engel-Schmidt (V) kan komme tilbage til en hverdag på Christiansborg, efter at han er blevet taget i narkokørsel.

Det oplyser han i en skriftlig kommentar.

"Jakob Engel-Schmidt har begået en torskedum og ulovlig handling. Han siger selv det er utilgiveligt, og det vil jeg give ham ret i", skriver Søren Gade.

"Jakob har for tiden orlov fra Folketinget. Jeg har derfor meget svært ved at se, at han kan komme tilbage til en hverdag på Christiansborg, med det han har lavet".

Bente har netop overstået sin del af en operation og har omhyggeligt forklaret sine kolleger på operationsstuen, hvordan hun har udført opgaven. Da hun vender sig om for at trække sine plastikhandsker af, taler kollegerne om det rod, hun har efterladt. De griner. Og en af dem siger, at de hellere må vente med at kritisere Bentes arbejde, til hun er gået. Så griner de lidt mere.

Sådan lyder et eksempel på det, som organisationspsykolog Mille Mortensen kalder "nedgørende drillerier" blandt læger og sygeplejersker i hospitalsverdenen. Bente er et fiktivt navn, men episoden har fundet sted i virkeligheden. Gennem fem måneders feltarbejde som del af et forskningsprojekt på Rigshospitalet har Mille Mortensen undersøgt, hvilke mekanismer der skaber mobning. Konklusionen er, at mobning er en del af hverdagen for mange læger og sygeplejersker.

"Mobningen er ofte pakket ind i humor, og de bruger humoren til at hæve sig på andres bekostning med nedgørende drillerier. Humoren har altid en branddør, fordi afsenderen kan sige, at det bare er for sjov", siger Mille Mortensen.

Mobningen opstår ud af en kultur på arbejdspladsen, hvor rollen som mobber og offer flytter rundt blandt medarbejderne. Den form for arbejdsmiljø er ikke unik for netop hospitaler - det kunne lige så godt være foregået i andre brancher.

13 forbrugere er smittet med hepatitis A - også kaldet leverbetændelse - efter at have spist dadler fra Iran købt i Rema1000, oplyser Fødevarestyrelsen.

Dadlerne er efter opdagelsen tilbagekaldt. Men Statens Serum Institut (SSI) forventer, at der kommer flere patienter end de 13.

"Vi forventer fortsat, at der kommer flere patienter, da der går omkring fire uger, fra man har spist de forurenede dadler, til man eventuelt bliver syg med hepatitis A", siger Luise Müller, epidemiolog på Statens Serum Institut i en pressemeddelelse.

"Vi tror, at en del danskere kan have spist dadler hen over julen og muligvis i januar måned".

Gå ikke glip af alt det, vi taler om

Vil du have dagens væsentligste historier? Den nyeste udvikling inden for tech og viden? Eller inspiration til mad og rejser?

Her er det bedste brød, du nogensinde har bagt

Det handler meget mere om metode end om opskrift, for når du først har lært metoden, åbner der sig en ny verden, hvor du selv kan lave dine opskrifter og variere brødet i det uendelige.

# data[].attributes.attachment_link.title
Alt for mange jagter et urealistisk skønhedsideal

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvem kan svare, at de er 100 procent sig selv? Hvem kan svare, at de føler sig tilfredse med sig selv? Foruroligende få er min påstand. Den anden dag læste jeg, at 25 procent af alle piger mellem 19 og 25 år har haft en psykisk lidelse som f.eks. spiseforstyrrelser.

# data[].attributes.attachment_link.description
Danmarks Statistik er den centrale myndighed for dansk statistik. Vores opgave er at indsamle, bearbejde og offentliggøre statistiske oplysninger om det danske samfund.

# data[].attributes.body
Refleksionsspørgsmål

# data[].attributes.body
Link til tekst om, at genbruge og genanvende affald
http://ny.naturgeografiportalen.gyldendal.dk/problemstillinger/plastik/baeredygtige-loesninger/kapitler/reducer-genbrug-genanvend.aspx

# data[].attributes.body
Link til tekst om at genbruge og genanvende affald

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En måde at begrænse plastikforureningen på kunne være at fokusere på at reducere, genbruge og genanvende plastikken. Rækkefølgen er vigtig, da det første skridt må være at reducere plastikforbruget, hvor vi har mulighed for det.

Skal plastikforbruget begrænses, må man sætte ind der, hvor forbruget er stort, og hvor der er stor risiko for, at det udledes til naturen. Dette kunne eksempelvis være fiskeredskaber, plastikemballage, cigaretskodder, engangsbestik og sugerør.

Der er flere plastikprodukter, der uden stort besvær kan sorteres fra eller erstattes af mere bæredygtige alternativer, uden at dette vil have betydning for vores hverdag. Eksempelvis kan plastikposer nemt erstattes med papirposer og genanvendelige indkøbsnet. At få udleveret en plastikpose i hver butik, man handler i, er ofte mere en vanesag end en nødvendighed. Der findes også mange naturlige alternativer til de plastikkorn, der giver den skrubbende effekt i skønhedsprodukter.

Ud over at begrænse vores plastikforbrug kan vi som forbrugere også blive bedre til at genbruge. Vi må træffe bæredygtige valg og undersøge, hvordan de produkter, vi køber, kan genbruges. For eksempel kan man vælge en vandflaske, der kan genbruges i mange år, frem for en typisk kildevandsflaske, der maksimalt bruges i et par uger og derefter smides ud. Man kan også forholde sig kritisk til sit materielle behov: hvor nødvendigt er det eksempelvis at have den nyeste IPhone, hvis man allerede har en, der fungerer?

Sidste skridt er genanvendelse. Når det ikke længere er en mulighed at kunne genbruge plastikmaterialet, er det vigtigt at genanvende så meget af plastikken som muligt. Det kan ske ved, at vi indsamler og sorterer mere, således at en større del af plastikken omsmeltes til nye produkter frem for at blive brændt af.

Ljubljana - en by med minimalt affald

Ljubljana, der er Sloveniens hovedstad, blev i 2016 kåret som Europas grønne hovedstad, fordi byen har en ambitiøs miljøpolitik, der både kobler klima og miljø og arbejder med nulløsninger på affaldsområdet. En af ambitionerne er at øge sorteringen af deres affald til 80 % i 2035.

Over de seneste ti år er mængden af genindvundne materialer i Ljubljana steget fra 16 kg pr. person (2004) til 145 kg (2014). Samtidig skete der et fald i den samlede affaldsproduktion på 15 %, så der i 2014 kun blev produceret 283 kg affald pr. indbygger, hvoraf 61 % blev genanvendt eller komposteret. Dette er særligt bemærkelsesværdigt i betragtning af, at Ljubljana allerede producerede en forholdsvis lille mængde affald i forhold til gennemsnitte for en europæisk person der ligger helt oppe på 481 kg pr. indbygger i 2014. Derudover lå de månedlige omkostninger for affaldshåndtering for husholdningerne i byen i gennemsnit lavere end i resten af Slovenien.

Den høje genanvendelsesprocent har man bl.a. opnået ved at udvide affaldssorteringen i de private hjem. Derefter bliver affaldet hentet ved hjemmene. Indbyggerne skal således kun sortere deres affald og ikke selv sørge for at få det bragt til en genbrugsstation.

Målet er, at hver indbygger i 2035 ikke skal producere mere affald end 50 kg pr. person om året. Ljubljana er således et rigtig godt eksempel på en bæredygtig by.

Konkrete løsninger der virker

En løsning på engangsplastikbestik er en ske produceret af sorghum (en græsart), ris og hvede, som først bruges og bagefter kan spises.

Ser man på de lidt større løsninger, hvor man kan reducere plastikforbruget er et emballagefrit supermarked, en innovativ løsning. Her sælges økologiske tørvarer, frugter, grøntsager, vin, olivenolie, honning og flydende hånd- og husholdningssæbe fra siloer, så man kan afmåle de mængder, man ønsker at købe, og bruge sine egne beholdere til varerne. Hvis det udvides til større butikskæder i fremtiden, der kan få stor betydning for at begrænse mængden af plastikemballage, da plastikemballage er dominerede i plastikproduktionen.

En anden løsning er, at sænke plastikmaterialets massefylde ved at lave luftbobler i midten af materialet og derved begrænse mængden af plastik, der skal bruges til at fremstille produktet. Producenten bag teknologen vurderer, at man på denne måde kan spare op til 27.000 ton plastikemballage hvert år.

Alle kan være en del af løsningen

Der findes altså rigtig mange løsninger allerede i dag i flere forskellige størrelsesordninger, og nye kommer hele tiden til i takt med, at opmærksomheden om plastikforureningen vokser. Det vigtigste er dog at finde løsninger, hvor vi begrænser vores brug af plastik mest muligt. Hvis disse løsninger forstørres op, vil det virkelig få betydning. Hvis fx alle supermarkeder blev emballagefri, ville den største kilde til plastikaffald blive betydeligt reduceret.

For at nå så langt skal der være en kraftig motivation hos politikkere og virksomheder. Det kan bl.a. komme gennem et forbrugerpres. Men før forbrugerne kan lægge pres, er de nødt til at være oplyste omkring plastikforureningen og have taget stilling til den. Dette kan ske gennem kampagnearbejde, undervisning og forskellige aktiviteter.

Samfundet er allerede på vej til en grønnere omstilling. Flere forskellige bud på løsninger begynder at se dagens lys rundt omkring i verden, både store og ambitiøse og små og lokale løsninger dukker op rundt omkring.

# data[].attributes.attachment_link.description
En måde at begrænse plastikforureningen på kunne være at fokusere på at reducere, genbruge og genanvende plastikken. Rækkefølgen er vigtig, da det første skridt må være at reducere plastikforbruget, hvor vi har mulighed for det. Skal plastikforbruget begrænses, må man sætte ind der, hvor forbruget er stort, og hvor der er stor risiko for, at det udledes til naturen.

# data[].attributes.body
Opgaver om plastik

# data[].attributes.body
Opgave - lav et mindmap

# data[].attributes.attachment_link.title
Opgave - Lav et mindmap over Bæredygtig energi

# data[].attributes.body
Tekst om biogas

# data[].attributes.body
Tekst om verdens energiforbrug

# data[].attributes.body
Opgave - Bæredygtig energi på politisk plan

# data[].attributes.attachment_link.title
Opgave - Bæredygtig energi på politisk plan

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvad er energi - Og opgave om energikæder

# data[].attributes.headline
Uge 43 - Miniprojekt om bæredygtig energi

# data[].attributes.subject
Uge 43 - Miniprojekt om bæredygtig energi

# data[].attributes.attachment_link.title
Mini projekt om bæredygtig energiforsyning

# data[].attributes.attachment_link.title
Forsøg - Mål bølgelængden og beregn frekvens

# data[].attributes.attachment_link.title
Forsøgsvejledning - Neutralisering af syrer og baser

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=7e2Nol0jUhc
(Introduktion til syrer og baser)
https://www.youtube.com/watch?v=fFqKhVpMhU4
(Forskellen på stærk og svag syre)

# data[].attributes.attachment_link.title
Forsøg - Elektronparbinding eller ionbinding

# data[].attributes.headline
Uge 35 - Kemiske bindinger og reaktionsskemaer

# data[].attributes.subject
Uge 35 - Kemiske bindinger og reaktionsskemaer

# data[].attributes.headline
Uge 34 - Kemiske bindinger - Ionbindinger

# data[].attributes.subject
Uge 34 - Kemiske bindinger - Ionbindinger