# data[].attributes.body
Aleksandr Solženitsõn

Aleksandr Solženitsõn oli vene kirjanik, kes oli Nobeli preemia laureaat.
Kommunistlikes riikides nõudsid võimud, et kirjandus teeniks valitsejaid. ometi ilmus ka nendes maades sügavalt õldinimlikke probleeme käsitlevaid teoseid, mis pälvisid tähelepanu kogu maailmas. Üsna sageli hakati selliseid kirjanikke oma kodumaal taga kiusama. Näiteks sunniti vene kirjanik Boriss Pasternakki loobuma Nobeli preemiast. Teise nobeli preemia laureaadi - Aleksandr Solženitsõn - saatsid Nõukogude võimud 1974. aastal riigist välja, kuna ta julges kritiseerida valitsevat totalitaarset korda.

# data[].attributes.body
Internet

Internetti ehk ülemaailmset arvutivõrku pole kunagi kavandatud sellisena, nagu ta on tänapäeval. Interneti väljatöötamist alustati aastal 1960. aastatel USA-s. Aastal 1962-1968 arendati välja paketipõhine tsentraliseerimata andmesidevõrk, et tagada töökindlus ka suurte purustuste (nt tuumasõja) korral.
1969. aastal toimusid esimesed õnnestunud katsed pakettedastusprotokolliga.
Aastal 1983 käivitati 200 hostarvutiga esimene TCP/IP arvutivõrk. Järgmisel aastal alustas tööd sellel põhinev kommerts-arvutivõrk.
1993. aastal formuleeris Tim Berners-Lee oma hüpertekstikeele (HTML-i) esimese versiooni. Teaberuum, kus seda kasutama hakati, sai veebi (World Wide Web, WWW) nime.
Samal ajal töötas Marc Andressen Illinoisi Ülikoolist välja esimese mugava kasutajaliidesega veebisirvija (brauseri) Mosaic 1.0.

# data[].attributes.body
Filmitehnoloogia areng

Film kui kõige enam tehnikaga seotud kunstiliik on alati sõltunud teaduse ja tehnika saavutustest. Kui varasemal ajal lisandus mustvalgele tummfilmile heli ja värv, siis peale teist maailmasõda tulid kasutusele laiekraan ja stereoheli. Peale selle on üritatud teha stereoskoopilist filmi, kuid tehnilise keerukuse tõttu ei ole see veel laialt levinud. 20.sajandi lõpuaastail hakati kasutama arvuteid mis andsid filmi tegijatele peaaegu piiramatud võimalused. Üks esimestest filmidest kus kasutati arvuteid oli Jurassic Park.
https://www.youtube.com/watch?v=lc0UehYemQA

# data[].attributes.body
Mood

Sõdavahelistel aastakümnetel muutus eelkõige naistemood, kuid 1950-1980.aastail loodi ka meestele üha uusi moodsaid rõivaid. Euroopas oli tunda tugevat Ameerika elulaadi mõju. Seda võis märgata ka riietuses, mis muutus tunduvalt mugavamaks. Heaolu kasvuga suurenes noorsoo huvi riiete ja soengute vastu. Paljuski jäljendati populaarsete lauljate või näitlejate soenguid ja rõivaid.
Naistemoodi kujundasid näiteks Brigitte Bardot, Elizabeth Taylor, meestel aga Elveys Presley ja The Rolling Stones. Noorte huvi uute moesuundade vastu põhjustas põlvkondadevahelisi vastuolusid. Vanemat põlvkonda ärritasid näiteks neidude miniseelikud, kui ka noormeeste pikad juuksed, mis olid seotud hipide kultuuriga. Õige pea said rõivatootjad aru, et noorsugu on nende suurim tarbija ja sellest ajast peale on rõivaloojate tähelepanu keskmes olnud just nooremad inimesed. Vanem põlvkond pidi uute moesuundadega leppima.
Raudse eesriide tõttu jõudsid moesuundumused Ida-Euroopasse erinevalt Lääne-Euroopast mõnevõrra hiljem.

# data[].attributes.body
Tuumaenergia

Tuumaenergiat kasutati alguses pommide jaoks, kuid pärast hakati ehitama aatomielektrijaamu. Praeguseks ajaks on need elektrijaamad laialt levinud.  1950-ndatel ehitas USA maailma esimese tuumajõul töötava sõjaallveelaeva.
Kuid tuumaelektrijõud ei olnud mitte aind paljudeks asjadeks kasutatav jõud, vaid see oli ka ohtlik, näiteks tuumasõjad või tuumaelektrijaama õnnetused. Üks nendeks õnnetuseks on Tšernoboli katastroof, mille effektid mõjuvad tänapäevani, näiteks on selle lähedased hundid mitme jalaga, ja inimesed kes elasid katastroofi üle, nende lapsed põevad defekte, või on neil vähk.
Tuumapommide efektiivsust kasutati juba II MS. ajal Hiroshima ja Nagasaki peal. Kuid üks teisi kriise oli Kuuba Raketti Kriis, mis sisuliselt olid tuumarakettid sisustatud USA-le lähedale, tekitades vastasseisu Nõukogude liidu ja USA vahel.
Üks kõige tuntumaid inimesi, kes on töötanud tuumaelektri peal on Albert Einstein (1879-1955). Einstein oli Saksa-päritoluga füüsisist.

# data[].attributes.body
Kosmosesüstiku Challenger hukkumine

1986. aastal plahvatas 72 sekundit pärast starti USA kosmoselennuk Challenger. Challenger plahvatas parempoolse tahkekütusekiirendi tihendi purunemise tõttu. . NASA sattus hiljem ränga kriitika alla, sest nad teadsid, et tihendid võivad olla ohtlikud ja neli inseneri  olid korduvalt hoiatanud, et selline asi võib juhtuda, aga neid ei võetud kuulda enne kui katastroof oli juba juhtunud. Õnnetuses hukkusid kõik 7 pardal olnud meeskonnaliiget. Meedia pööras programmile palju tähelepanu, sest süstiku pardal viibis programmi "Õpetaja kosmoses" raames pedagoog Christa McAuliffe. McAuliffe pidi olema esimene õpetaja kosmoses ja planeeritud oli ka koolitunni andmine kosmosest. Pärast katastroofi said kõik kosmosesüstikud lennukeelu kuniks vead NASAs ja tahkekütusekiirendites olid parandatud. Järgmine missioon startis 29.septembril 1988.

# data[].attributes.body
Teadus ja tehnika

Teaduse ja tehnika kiire areng on muutunud teaduse tootmise lahutamatuks osaks. See omakorda on kiirendanud tunduvalt leiutiste rakendamist. Murranguliseks osutus küberneetika kujunemine iseseisvaks teaduseks , mis uurib juhtimist, sidet ja teabe töötlemise üldisi seaduspärasusi. Küberneetika oli tihedalt seotud arvutite kasutuselevõtmise ning levikuga. See aga poleks olnud võimalik ilma elektroonika kiire arenguta. 1971.aastal loodi firmas Intel mikroprotsessor, mis võimaldas mõne aasta pärast alustada personaalarvutite tootmist. Mõne aastakümnega on kompuutrid tunginud peaaegu kõigisse eluvaldkondadesse. Tänapäevaelu ei saa kujutada ka ilma ülemaailmse arvutivõrgu ehk internetita. 20.sajandi viimasel veerandil hakati muu hulgas laialdaselt kasutama lasereid, radareid ja teisi leiutisi

# data[].attributes.body
Keemia areng

Pärast Teist maailmasõda arenes kiirest ka keemiatööstus. Keemauuringute eesmärk oli uute omadustega materjalide loomine. Selliseid materjale vajati nii sõjanduses kui ka paljudes tööstusharudes(autotööstus, reedetööstus jms). Vapustavaid avastusi tegid teadlased geneetika ehk pärilikkusõpetuse ja biotehnoloogia alal.
20.sajandi viimastel aastatel õnnestusid esimesed loomade kloonimised katsed. See pani inimkonna täiesti uude olukorda. Selgus, et inimesed on võimelised looma mitte ainult teatud omadustega keemilisi aineid, vaid ka elusolendeid.
Katsed on näidanud, et kloonida on võimalik ka inimesi, aga see on mõistetud hukka ning keelatud paljudes riikides(ka Eestis).

Pildil esimene kloonitud lammas Dolly.

# data[].attributes.body
Muusika 20.sajandi II poolel.

1950. aastail tuli USA-s ning seejärel ka kogu maailmas moodi uus seltskonnatants rock´n´roll, mis pani aluse hilisemale rokkmuusikale. Rock´n´rolli kuningaks peeti Ameerika lauljat Elvis Preslyt. 1960. aastatel oli populaarne Briti poistebänd The Beatles. 1970. aastail tõusis esile hard rock. Rootsi ABBA-t aga peetakse üheks esimeseks popmuusika ansambliks, nad suutsid luua omamoodi muusikatööstuse, kus raha teenisid mitte ainult laulud ja plaadid, vaid kõik, mis oli seatud ABBA nimega. 1970. aastate teisel poolel hakati kasutama uusi ja suurte võimalustega elektroonilisi muusikariistu. Üsna pea algas muusikavideote võidukäik.

# data[].attributes.body
Juri Gagarin, esimene inimene kes sooritas kosmoselennu.

Juri Aleksejevitš Gagarin oli vene rahvusest Nõukogude kosmonaut, kes 1961. aastal sooritas maailma esimese kosmoselennu. Ta oli 12. aprillil 1961. aastal startinud Vostok 1 pardal. Lend kestis 1 tunni ja 48 minutit.

27. oktoobril 1955 kutsuti Gagarin Nõukogude armeesse ja suunati Tškalovisse (praegu Orenburg) K. J. Vorošilovi nimelisse 1. Lennuväe Lendurite Kooli. Ta õppis tollal tuntud katselenduri J. Š. Akbulatovi juures. Vaatamata mõningatele raskustele õppimise ajal, lõpetas Gagarin 25. oktoobril 1957 sõjakooli kiitusega.

Kaks aastat teenis ta Murmanski lähedal Põhjamere laevastiku 122. hävituslennukite diviisi 169. Oktoobriks 1959 oli ta lennanud kokku 265 lennutundi.

Kosmoselaev Vostok-1 startis 12. aprillil 1961 kell 9.07 Moskva aja järgi Baikonuri kosmodroomilt. Laev tegi ühe tiiru ümber Maa ning viis lennu lõpule 108. minutil kell 10.55:34, üks sekund enne plaanitut. Gagarini kutsung oli "Kedr". Pidurdussüsteemi rikke tõttu ei maandunud laskumisaparaat Gagariniga mitte kavandatud piirkonnas 110 km kaugusel Stalingradist, vaid Saratovi oblastis Engelsi linna lähedal. Seal keegi nii kõrget külalist ei oodanud. Kell 10.48 avastas lähedal asuva sõjaväelennuvälja radar tundmatu sihtmärgi (see oli laskumisaparaat) ning pisut hiljem 7 km kõrgusel juba kaks sihtmärki, sest Gagarin oli lennuplaani kohaselt katapulteerunud.

108 minuti pikkune kosmoselend muutis täielikult Gagarini elu, kuna temast sai ülemaailmne kuulsus. Paari aasta jooksul peale kosmoselendu võtsid suurema osa Gagarini ajast kohtumised ja reisid välisriikidesse. Gagarin külastas kokku 30 välisriiki, nende hulgas olid Tšehhoslovakkia,Saksamaa, Itaalia Bulgaaria, Soome, Suurbritannia, Poola, Kuuba, Brasiilia, Ungari, India, Afganistan, Egiptus jm. Samuti soovisid NSV Liidu tähtsamad isikud Gagariniga kohtuda. Kõik need vastuvõtud koos rikkaliku toidulaua ja napsudega jätsid oma jälje Gagarini tervisele. Tema kehamass tõusis 8–9 kg võrra ning ta loobus regulaarsetest sporditreeningutest. Vaid ettevalmistused järgmiseks kosmoselennuks ja lennuväe treeninglennud suutsid teda vastuvõttude rohkusest päästa.

Juri Gagarin suri 1968 aasta märtsis, sooritades treeninglendu koos instruktoriga. Õnnetuskoht asus ligi 65 km kaugusel baasist, Novosjolovo küla lähistel, 18 km Kiržatši linnast. Õnnetuse uurimiseks moodustati riiklik komisjon, kuid isegi sadade spetsialistide kaasamine ei andnud piisavat selgitust õnnetuse põhjuste kohta. Komisjoni lõppraport salastati ning selle sisu kohta saadi vaid lünklikku teavet komisjoni liikmetelt.

14. juunil 2013 avaldati Venemaa televõrgus Russia Today uut infot õnnetuse üksikasjade kohta. Intervjuus telekanalile rääkis õnnetuse hetkel läheduses viibinud kosmonaut Aleksei Leonov, et õnnetuse põhjustas teine hävitaja Su-15, mis poleks vastavalt lennuplaanile tohtinud nii madalal lennata. See oleks pidanud lendama 10 000 meetri kõrgusel, kuid möödus kõrgusel 450-500 meetrit lähedalt Gagarini lennukist. Tulemusena tekkinud õhuvool viis Gagarini õppelennuki spiraalsesse langusse kiirusel 750 km tunnis, millest see enam välja ei tulnud. Mainitud asjaolud olid teada juba õnnetust uurinud komisjonile, kuid alles 2013 aastal lubati Leonovil neist avalikult rääkida. Leonov usub, et õnnetuse tegelikke põhjuseid varjati, kuna ei soovitud tunnistada seesuguse vääratuse toimumist Moskvale nii lähedal.

# data[].attributes.body
Maailma esimene kloonitud lammas Dolly

Pärast Teist Maailmasõda arenes kiiresti keemiatööstus. 20. sajandi viimastel aastatel õnnestusid esimesed loomade kloonimise katsed. Katsed on näidanud, et teoreetiliselt on võimalik luua ka inimese täpne geneetiline koopia. Näiteks maailma esimene täiskasvanud rakust kloonitud loom lammas Dolly sündis 5. juulil 1996 Šotimaal, kuid tema olemasolust teati alles 23. veebruaril 1997. Dolly tuli ilmale Šotimaal Edinburghi Roslini Instituudis. Tavaliselt elavad lambad 11-12 aastat vanaks, kuid Dolly elas vaid kuus aastat. 2003 . aastal ta uinutati pärast kopsuhaiguse avastamist.

# data[].attributes.body
Esimene McDonald’s restoran Moskvas 1990

1940.aastast tegutsevad McDonald’s kiirtoitlustusrestoranid om mõeldud selleks ,et inimesed saaksid kiiresti ja pikema järjekorrata kõhu täis. NSV Liidu pealinnas Moskvas1990.aasta jaanuaris avatud restoran suutis pöörata pea peale McDonald’s põhimõtted.Esimesel päeval kogunes seal 30000 inimest koosnev järjekord ning hamburgeri soovijad pidid seisma 4 tundi järjekorras Moskva McDonald’s sattus isegi Guinnessi rekordite raamatusse kui pikima järjekorraga söögikoht maailmas.McDonald’sil on Venemaal tänaseks 435 restorani – Novosobirskist Siberis kuni Petroskoini Karjalas.

https://youtu.be/amx-JHhtsHw

# data[].attributes.body
Mikrolaineahi 1967. aastal

Mikrolaineahju leiutas juhuslikult USA insener Percy Spencer. See avastus leidis aset 1945. aastal, kui Spencer uuris magnetronide*(ülikõrgsageduslikke elektrivõnkumisi tekitav elektronseadis, mida kasutati radarites) tööd. Insener märkas, et seistes magnetronide kõrval hakkas tema taskus sulama šokolaad. Seejärel tegi mees katseid ka teiste toiduainetega ning avastas, et mikrolained võivad toitu kiiresti kuumutada. Mõne aja pärast patenteeris leiutaja mikrolaineahju. Esimene selline ahi kaalus umbes 300 kilo ja oli poolteist meetrit kõrge. Esialgu kasutas neid sõjavägi ning varsti algas ka mikrolaineahjude tööstuslik tootmine. Esimene mikrolaineahi koduseks tarbeks tuli turule 1967. aastal.