# data[].attributes.body
I Oslo og Akershus har de innført obligatorisk ferdighetsprøve i svømming for elever. De ønsker å styrke svømmeopplæringen slik at elevene blir svømmedyktige innen 4. trinn. Den skal sørge for at en hver skoles svømmeopplæring er i tråd med læreplanen for kroppsøving, og bidra til at elevene får god underveisvurdering som fremmer læring og mestring. Lærerne skal kunne kartlegge elevenes læringsutbytte og justere opplæringen underveis slik at man kan sette inn eventuelle tiltak på et tidlig tidspunkt.

Læreplanen er den samme i hele Norge, så den gjelder i Oslo og Akershus likeså Drammen. Prøven består av syv delprøver underveis i løpet av 1.-4. trinn. De inngår i et pedagogisk opplegg, som går over tid. Den består av følgende sju øvelser/ delprøver:

Øvelse 1 – vanntilvenning
Eleven står på grunt vann (omtrent til navlen) og skal kunne sprute vann i ansiktet sitt 5 ganger eller øse vann over hodet 5 ganger.

Øvelse 2 – under vann og rytmisk pusting
Eleven står på grunt vann (omtrent til brystet) og trekker pusten, bøyer knærne og dupper seg helt under vann, puster (bobler) ut luft gjennom nese og munn, kommer opp og trekker pust, dupper seg ned igjen og gjentar øvelsen fem-ti ganger.

Øvelse 3 – hopp og dykk
Eleven skal kunne kombinere det å hoppe fra bassengkant/brygge – synke/dykke ned i ett – orientere seg under vann – hente 2 gjenstander til overflaten. Alt gjennomføres i ett. Gjenstandene bør ligge minst en halv meter fra hverandre.

Øvelse 4 – flyt og roter
Eleven skal kunne flyte på magen og dreie over på ryggen for å flyte og puste kontrollert i minst 15 sekunder på hver side.

Øvelse 5 – gli og fremdrift
Eleven skal kunne kombinere aktivitetene hoppe − flyte opp og puste – deretter senke seg ned under vann og sparke i fra veggen som en pil (linjeholdning) og gli minst 5 meter på magen under vann uten arm- og beinbevegelser – gli mot overflaten – puste – gjøre krålbeinspark med armene strukket frem og ansiktet ned i vannet i 4-5 meter – dreie over på ryggen – gjøre ryggbeinspark med armene langs siden eller over hodet i 4-5 meter.

Øvelse 6 – fremdrift
Eleven skal kunne hoppe/stupe uti på dypt vann − svømme 12,5 meter på magen − skifte retning − svømme 2−3 meter mot startstedet − stoppe − flyte i 30 sekunder (på magen, rull over, flyt på ryggen) − svømme på ryggen tilbake til utgangspunktet og ta seg opp på land. Alt gjennomføres i ett.

Øvelse 7 – svømmedyktig
Eleven skal kunne falle uti på dypt vann, svømme 100 m på magen, og underveis dykke ned og hente en gjenstand med hendene, stoppe og hvile i 3 minutter (imens flyte på magen, orientere seg, rulle over, flyte på rygg), så svømme 100 m på rygg og ta seg opp på land.
(Fylkesmannen.no, 2017)

# data[].attributes.body
https://www.fylkesmannen.no/Oslo-og-Akershus/Tilskudd/Sok-om-tilskudd-for-svomming-i-barnehager-2017/

https://www.dt.no/nyheter/drammen/nyheter/far-bare-tre-timer-svomming/s/2-2.1748-1.8436383

https://www.udir.no/kl06/KRO1-04/Hele/Kompetansemaal/kompetansemal-etter-4.-arssteget

https://www.fylkesmannen.no/nb/Buskerud/Tilsyn/Tilsyn-med-elevens-rett-til-et-godt-psykososialt-skolemiljo/

https://www.fylkesmannen.no/PageFiles/840569/Endelig%20Hov.pdf

https://www.fylkesmannen.no/nn/Buskerud/Barnehage-og-opplaring/Grunnskule-og-vidaregaande-opplaring/Elevvurdering/

https://www.fylkesmannen.no/Oslo-og-Akershus/Barnehage-og-opplaring/Grunnskole-og-videregaende-opplaring/Klage-pa-standpunktkarakterer1/

# data[].attributes.body
Klage på standpunkt- og eksamenskarakter:

Når en elev ikke er fornøyd med karakteren han/ hun har fått i et fag eller på eksamen har eleven rett til å klage på denne. Klageinstans er fylkesmannen som skal gjøre et enkeltvedtak for karakteren når saken vurderes. Sammen med klagen skal lærerens redegjørelse for karakter og rektors uttalelse om skolens saksbehandling sendes inn til fylkesmannen.

Fylkesmannen avgjør om regler for karakterfastsetting er fulgt. Klageinstans skal ikke ta stilling til elevens faglige nivå. Dersom det er avvik eller tvil om at skolens regler ikke er overholdt kan klageinstans oppheve vedtaket om standpunktkarakter. Klageinstans sender deretter saken tilbake til skolen med oppgitte forhold som kan avvikes. Rektor og faglærer gjør en ny vurdering med særlig vekt på klageinstans sine oppgitte forhold, og sender den inn. Karakteren kan enten bli stående eller endres på. Denne avgjørelsen kan ikke forandres eller klages på og er endelig.

Klage på skoleskyss:

Grupper som kan ha rett til gratis skoleskyss er elever i grunnskolen, elever på videregående skole og voksne med rett til grunnskoleopplæring. I tillegg kan barn med rett til spesialpedagogisk hjelp og barn med rett til tegnspråkopplæring i førskolealder ha rett til gratis skyss.

I hvilke tilfeller disse elevene har rett til skoleskyss, står det om i opplæringslova kapittel 7. Der står det om tre grupper som har rett til gratis skoleskyss:

Avstand- når avstanden er mer enn 4 km for elever fra 2.- 7. trinn, og mer enn 2 km for elever i 1. trinn.

Særlig farlig eller vanskelig vei- når  kommunen vurderer må den ta hensyn til alle relevante forhold ved veien og se dette opp mot elevens forutsetninger. Rundskriv udir-03-2009 sier noe om hva slags forhold som kan være relevante for vurderingen.

Funksjonshemming og midlertidig skade eller sykdom- denne typen rett for gratis skoleskyss er avhengig av at skyss til skole og funksjonshemming, skade eller sykdom har en sammenheng. I dette tilfelle spiller avstanden ingen rolle.

Kommunen har ansvaret for at elever eller voksne med rett til grunnskoleopplæring får gratis skoleskyss hvis det er særlig farlig eller vanskelig skolevei. Fylkeskommunen har ansvar for alle andre grunnlag for gratis skoleskyss.

I tilfeller hvor søkeren ikke er enig i kommunens vedtak om gratis skoleskyss, kan søkeren klage etter forvaltningsloven § 28. Klagen skal i første omgang sendes til forvaltningsorgan som har fattet vedtak. Etter at forvaltningsorganet har foretatt en revurdering av klagen og den ikke får medhold, skal de sende klagen videre til klageinstansen. Fylkesmannen kan enten oppheve, stadfeste eller  omgjøre enkeltvedtaket. Dersom klageinstansen opphever vedtaket, sendes klagen tilbake til forvaltningsorganet hvor den skal bli vurdert på ny. Denne revurderingen kan klages påklages på vanlig måte. Hvis fylkesmannen stadfester eller omgjør vedtaket, er den endelig og kan ikke klages på jf. Forvaltningsloven § 28.

Fristen for å klage er 3 uker fra det tidspunktet søkeren har fått underretning om vedtaket, jf. Forvaltningsloven § 29.

Sammenlignet med Oslo og Akershus er klage på standpunktkarakterer blitt mer elektronisk. Skjemaer for klage på standpunktkarakterer i fag, orden og atferd fylles ut elektronisk og sendes til skolen, som igjen sender klagen videre til fylkesmannen i Oslo og Akershus. Bruken av elektroniske skjemaer gjør klagebehandlingen mer effektiv for både den enkelte skolen og fylkesmannen. Det fylles ut ett skjema for hver klage og alle felt markert med tegnet * må fylles ut. Slik unngår man at klageinstansen må etterspørre manglende dokumentasjon og sikrer dermed at saksbehandlinger ikke forsinkes. Tilgang til skjemaet kan elever og/eller foresatte finne på nettsiden til fylkesmannen i Oslo og Akershus, og der kan de sende inn klage ved å logge inn på ID-porten.

Etter at skolen har mottatt klagen blir den videresendt til fylkesmannen for behandling. dersom klageinstansen er i tvil om gjeldende regler og lover blir fulgt på skolen, kan han sende klagesaken tilbake til skolen. Rektor og faglærer skal da gjøre en ny vurdering av klagesaken og rektor setter den endelige standpunktkarakteren. Den endelige karakteren og begrunnelser til klager med kopi sendes til fylkesmannen. Dette skjer på papirform og ikke elektronisk.  Fylkesmannen vil i etterkant understreke viktigheten av at skoleeier følger opp resultat på klagebehandlingen lokalt. kommunen som skoleeier blir forutsatt av fylkesmannen å følge gjeldende regelverk for fastsetting av standpunktkarakterer, opplæringsloven §13-10.

# data[].attributes.body
Fylkesmannen i Buskerud fører tilsyn med grunnopplæring i fylket og behandler klager. Våres oppgave er å se nærmere på hvordan tilsynsmyndigheten utøves hos fylkesmannen i Buskerud. Vi har sett noen eksempler på tilsynssaker som fylkesmannen i Buskerud har utført, og tatt med noen spesifikke eksempler på saker. Disse omhandler utfordringer Drammen kommune som skoleeier har fått etter tilsyn. Etter dette har vi sett litt på hva som kan påklages og gjennomgangen av klagen i Buskerud fylke. Til slutt har vi sammenliknet noen eksempler fra Buskerud kommune med andre kommuner. Udir har formulert definisjon og formålet med fylkesmannens praksis slik:

“Tilsyn på barnehageområdet og med grunnopplæringen er kontroll av om tilsynsobjektene (dvs. kommunene) oppfyller pliktene de er pålagt i lov og forskrifter eller andre rettslig bindende dokumenter (kontroll med lovlighet).

Kjernen i våre tilsyn er to hovedoppgaver:

å undersøke praksis

å pålegge endring av lovstridig praksis

Det overordnede målet med våre tilsyn er å bidra til at barn og unge får et godt barnehage- og opplæringstilbud både med tanke på omfang og kvalitet. Vi jobber ut fra det utgangspunktet at dagens barnehagelov og opplæringslov er med og sikrer dette. Den ønskede effekten av tilsyn er derfor at regelverket skal oppfylles i praksis (regelverksetterlevelse) - hver dag - på barnehageområdet og grunnopplæringsområdet.” (Udir.no)

# data[].attributes.headline
Hvilke utfordringer har Drammen kommune som skoleeier fått etter tilsyn? 

# data[].attributes.subject
Hvilke utfordringer har Drammen kommune som skoleeier fått etter tilsyn? 

# data[].attributes.body
Fylkesmannen har tilsyn ovenfor om alle barn kan svømme eller ikke. Drammen har alltid ønsket å ligge høyt oppe her og samarbeidet med drammensbadet for å få dyktige instruktører samt et bra opplegg for barna. De har samarbeidet om hvordan flest mulig skal nå kravet for å bli svømmedyktig på de få midlene man har fått, samt de få timene man har. Fylkesmannen ønsket flere svømmedyktige barn. I 2014 prøver kommunen å finne en løsning på hvordan flere skal bli svømmedyktige og kommer fram til at det går utover de som kan svømme allerede. Dt.no presenterer disse faktaene:

“FAKTA:

■ Elevene i Drammen får 18 timer svømmeundervisning. Åtte timer i 3. klasse, sju i 4. klasse og tre i 9. Klasse.

■ Forrige skoleår var bare to av tre 3.- og 4.-klassinger svømmedyktige etter undervisningen.

■ Fra høsten blir undervisningen lagt om slik at de som kan svømme bare får tre timer på 3. og 4. trinn. Resten av timene skal fordeles mellom dem som ikke er svømmedyktige.”

(dt.no, 2014)

Det ble testet ut i noen år med oppsamlingsheat istedenfor å la det gå utover de som allerede var svømmedyktige. Alle barn trenger å få være mer i vann for å holde svømmeglede og evner vedlike. Resultatene med oppsamlingsheat for de som ikke var svømmedyktige ga ikke gode nok resultater og man ønsket å finne en ny løsning. Målet er at alle skal bli svømmedyktige og at alle skal kunne greie de nye kravene som har kommet i læreplanen. Læreplanen sier dette for 4 klassinger:

“vere svømmedyktig ved å falle uti på djupt vatn, svømme 100 meter på magen, og undervegs dykke ned og hente ein gjenstand med hendene, stoppe og kvile i 3 minutt (imens flyte på magen, orientere seg, rulle over, flyte på rygg); så svømme 100 meter på rygg og ta seg opp på land”

(Udir.no, 2017)

NSF (norges svømmeforbund) har lenge jobbet for at svømming skal få en større del i norsk skole. De siste årene har de jobbet for å få et konkret mål for hva det vil si å være svømmedyktig. Sammen med politikerne endte NSF opp med det som nå er gjeldende mål for kroppsøvings LK06 gyldig fra august 2017.

Drammen skjønte tidlig at det kom til å bli en endring i læreplanen så de startet tidlig prosessen med endring av strukturen i skolesvømmingen. Når lærer egentlig barn best motoriske øvelser? Svaret her er jo tidligere de er i vann og får fortsette “krabbe” bevegelsen desto tidligere lærer de å svømme, da kan de lettere få en god teknikk på crawle og rygg som det er beskrevet at de skal kunne i LK06. I 2015 bestemte drammen kommune og drammensbadet at de skulle starte et testprosjekt for å se om de fikk flere til å være svømmedyktige, 1 klasse og 2 klasse på noen utvalgte skoler skulle få muligheten til å ha svømmeundervisning noen timer iløpet av året. Dette foregikk i to år for å se hvordan de utviklet svømmeferdighetene i forhold til andre barn som man vanligvis har kun har 3 og 4 klasse. Det viste seg at de lærte mye mer og mye fortere enn andre barn. De ble mer motoriske og greide seg over lengre strekker i bassenget. Nå har Drammen kommune gått helt over til at 1,2,3 og 4 har skolesvømming samt 9 klasse.

Dette har ført til at alle barn har blitt mye flinkere til å svømme, antall barn som greier svømmeknappen er større og teknikken man kan lære bort er mer avansert. Det får en større glede av det å svømme og greie seg i vann. For drammen kommune og drammensbadet har det blitt mer logistikk og basseng kapasiteten er helt sprengt. Midler for å ha flere instruktører har ikke kommet, men de som var har fått økt arbeidstid. Det har blitt noe mer rutiner i forhold til hvem som møter opp. Drammen kommune ønsker fulle navnelister på hvem som har vært på skolesvømming slik at de ikke kan holdes ansvarlig hvis noe skjer med barna i ulykker osv. Det blir registrert hvor flink barna er og om de kan svømme for seg selv på den dype delen eller om de fortsatt trenger mer svømming etter endt skoleår.

# data[].attributes.body
September 2016, Ringerike kommune

Tilsyn med elevenes rett til et godt psykososialt skolemiljø

Rapporten omhandler fylkesmannens tilsyn på Gol videregående skole og omhandler det psykososiale miljøet på skolen. Skolen har gitt sine planer på hvordan de skal forebygge dette i form av bli kjent dager, årlige undersøkelser, egne undersøkelser på enkelte trinn, vakt og tilsynsordninger og fokus på digital mobbing. Fylkesmannen fant ut at det var Hov Ungdomsskole som hadde problemer med et dårlig psykososialt miljø. Det viste seg at det var krenkende oppførsel fra vokse til elever og fra elever til elever. Det viste seg at de ansatte ved skolen hadde lite informasjon eller tiltak som de visste om. Det var også dårlig opplyst og meldeplikt og inngrep plikt hos de ansatte. Etter observasjoner og intervjuer ble det bestemt at Hov Ungdomsskole hadde lovbrudd som de måtte rette opp. Det ble derfor satt  tre tiltak fra fylkesmannen.

1. Rektor sikrer at skolen har kjennskap til hvordan elevene generelt opplever det psykososiale miljøet.

2. Rektor sikrer at skolen har kjennskap til hvordan den enkelte elev opplever psykososiale miljøet.

3. Rektor sikrer at skolen iverksetter generelle forebyggende tiltak basert på kjennskap til hvordan elevene opplever det psykososiale miljøet.

(fylkesmanns rapport: Tilsyn med elevens rett til et godt psykososialt miljø, 2016)

Fylkesmannen påla også skolen om å informere de ansatte om følgende plikter.

plikt til å gjøre undersøkelser raskt

plikt til å varsle rektor

plikt til å gripe inn

Til slutt kom fylkesmannen med en konklusjon hvor han/hun fastsatte følgende punkter.

a. rektor sikrer at de ansatte er kjent med sin plikt til å undersøke og til hvordan de skal undersøke forholdet når de har mistanke eller informasjon om at en elev har blitt utsatt for krenkende ord eller handlinger av en lærer.

b. rektor sikrer at de ansatte er kjent med både sin plikt til å varsle og til hvordan de skal varsle skoleledelsen, når de får kjennskap/mistanke om krenkende ord og handlinger utøvd av en lærer.

c. de ansatte varsler rektor når de får kjennskap/mistanke om krenkende ord og handlinger utøvd av en lærer.

d. de ansatte undersøker forholdet når de har mistanke eller informasjon om at en elev har blitt utsatt for krenkende ord eller handlinger av en lærer.

e. rektor sikrer at skolen iverksetter egnede tiltak når skolen avdekker at en elevs rett til et godt psykososialt skolemiljø ikke er ivaretatt.

f. rektor sikrer at skolen justerer tiltakene tidsnok dersom de ikke fører til at elevens/elevenes rett til et godt psykososialt skolemiljø blir ivaretatt.

April 2016, Gol videregående skole

Tilsyn med skolens arbeid med elevenes utbytte av opplæringen

Denne saken er litt annerledes enn forrige. Her går fylkesmannen inn i tilsyn på følgende punkter:

Skolens arbeid med opplæringen i fag

Underveisvurdering for å øke elevenes læringsutbytte

Underveisvurdering som grunnlag for tilpasset opplæring og spesialundervisning

Vurdering av behov for særskilt språkopplæring

Rapporten går videre inn og forteller hvilke rutiner som ligger til rette på skolen. Etter en undersøkelse på både enkeltelever og klasserom situasjoner finner ikke grunnlag for pålegg på noen punkter.

Noe som er viktig å få med seg i begge rapportene er hvordan det er skrevet. Det begynner med hva som skal se på og hvorfor, før det går videre til rutiner hos skolene. Videre ser vi tilsynsmannen sine observasjoner og undersøkelser for rapportene tar for seg konklusjonene. Rapportene er altså bygget opp i kronologisk rekkefølge etter hvordan et slikt tilsyn vil foregå. Det er også viktig å bemerke seg at alle lover og regler som omhandler punktene i tilsynet er med der det blir naturlig å henvise eller liste dem. Det kommer også en større del etter konklusjoner hvor rapportene tar for seg regler og lover.