# data[].attributes.headline
Into The Wild Documentary | Return to the Wild: The Chris McCandless Story english subtitl - BC FİLM

# data[].attributes.subject
Into The Wild Documentary | Return to the Wild: The Chris McCandless Story english subtitl - BC FİLM

# data[].attributes.body
Please watch the video above.

1. Give a brief account of it

Chris McCandless was a young American man, who lived a life where he as a kid had to see his parents fight and his father beating up and choking her dad. He was told as a kid that all the paint that his mother went through was in the cause of him and he then ventured into the wild mostly by himself. Along his journey he met several people, stayed with some of them for multiple days at a time. Other times he camped in the wild. He survived by killing serval wild animals and eating wild growing plants. This way he stayed alive in over 100 days in the wild, sadly he one day ate a poisonous plant and was food poisoned and started to slowly starve since he was puking all his food up. He spent his last days in Denali National Park in Alaska, where he is said to have died of starvation, possibly due to poisoning.

2. What does the film reveal about Chris/Alex and his Family?

Chris' family was plagued with domestic abuse. His father lived a double life, taking care of two families at the same time, without any of them knowing. It reveals that his father was abusive against the wifes and had made Chris/Alex’s life full of pain and made him suffer mentally.

3. Is the information relevant to you when you try to understand his decision to go to the Alaskan wilderness? Why/why not?

According to his sisters Chris was trying to escape his abusive and somewhat dysfunctional family. He was trying to keep his family life secret, and told strangers that his reason for going into the wild was to rediscover himself. The journey into the wild was the escape from his life and a escape from the pain he had been through throughout his life.

# data[].attributes.body
Der findes et bjerg i Ólafsjödur som bliver kaldt Dýrhóll (dyrebjerget), og den har fået sit navn på grund af en legende om en bjørn der engang levede der oppe. En dag kom en mand op på bjerget med et spyd, og bjørnen opdagede manden derefter begyndte spydet at jagte manden, da en anden mand kom kastede han spydet til den anden mand, men bjørnen var klog den valgte at jagte den anden mand som nu havde spydet. På grund af bjørnens klogskab kalder man det dyrebjerget.

Historien kan kategoriseres som en myte eller folkefortælling, da det er en fiktionel historie om hvordan bjerget har sit navn. Da der også engang var en bjørn der oppe.

# data[].attributes.body
Grunden til at vi så tit læser, og ser film om dommedag er fordi at vi som mennesker lever med at være nysgerrige, og konstant frygt. Problematikken er så udviklet ud fra at vi er evolutioneret så meget, at vi ikke skal føle frygt, for andre mennesker eller fjendelige dyr. Vi er kommet til et punkt hvor vi frygter det store ubekendte, og vi frygter at jorden skal gå under, og vi bliver ramt af dommedag.

Kilder:
https://www.information.dk/moti/2011/06/frygten-dommedag

http://videnskab.dk/kultur-samfund/vi-frygter-videnskaben-udrydder-os

# data[].attributes.body
An urban legend is like a story, not a story from the real life, but a story that relate to the real world. it almost scary histories.

# data[].attributes.body
Urban legends are supposed to challenge the listeners beliefs and make them question whether our current knowledge of how the world works is true, or if supernatural beings are walking among us without us knowing.

# data[].attributes.body
The reason why a urban legend is interesting is because of the time of the story. Many urban legends are written so that we can relate to many of the realistic text features that a urban legend has. It is told in our everyday life in many ways but is told with a dark and scary tone. It is told with the pourpose of scaring us in our everyday life. It makes us question if there is a dark reality for us.

# data[].attributes.body
Vølven: Er en slags spådomskone som havde psykiske kræfter og kunne spå ting om fremtiden.

Niflheim: En en af regionerne. Det er en kold og mørk region af mytologien.

Muspelheim: Er modsætningen af Niflheim. Det er et varmt og lyst sted.

Ginnungagap: Er et tomrum mellem Niflheim og Musdpelheim hvor Ymer blev født.

Ymer: Den første Jætte. Han er faderen til alle jætter og hans krop blev brugt til at skabe Midgård.

Audhumblas: Er urkoen og det første væsen. Derefter kom Ymer som levede af dens mælk. Den slikkede is og ud af det kom Odin,

# data[].attributes.body
I starten var der intet, der var kun mørke, så begyndte mørket at røre på sig, det åbnede sig op og blev til en sprække med et endeløst hul, hvor i der blev skabt det iskolde område niflheim hvor i der var is og kolde kilder. En anden verden kaldet muspelheim, kastede gløder og gnister ind i det endeløse hul. Ud af dette blev et væsen kaldt Ymer skabt, ymer var den første jætte. Ud fra hans armhule blev der skabt endnu en jætte- mand og kvinde, og ud fra hans fødder blev et jættebarn skabt. Varmen fik mere is til at smelte, og koen Audhumbla blev til, fra dens yver flød fire strømme af mælk, som ymer og jætterne levede af. Audhumbla slikkede på isen, og ud fra dens varme tunge kom der et lysende væsen som hed Bor. Bor giftede sig med en Jætte kvinde og fik 3 børn. Odin, Vile og Ve. Disse 3 børn var de første guder i nordisk mytologi sammen med deres far. De 3 guder dræbte Ymer, og hans blod faldt ned i mørket og skabte havet. Alle Jætterne døde udover 2 som overlevede ved at bruge Ymers hånd som en båd. De 3 guder brugte derefter Ymers kropsdele til at skabe Midgaard. Til sidst tog de en masse gnister fra Muspelheim og kastede dem op på himlen. Disse gnister blev til stjerner. De tog så de to største og kastede dem op på himlen. De blev til solen og månen. Da de 3 guder en dag gik på stranden fandt de to grene. Odin gav dem en sjæl, Vile formede dem og gav den evnen til at tænke og Ve gav dem skønhed. Dette blev de første mennesker i Midgaard. Guderne kaldte manden for Ask og kvinden for Embla. De skabte til sidst regnbuebroen Bifrost som førte til gudernes hjem Asgaard.

# data[].attributes.headline
Hvad har vi forandret ved "Brand den gavmilde"?

# data[].attributes.subject
Hvad har vi forandret ved "Brand den gavmilde"?

# data[].attributes.body
Vi har simpeliseret den sådan så at det er nemmere at forstå handlingen i fortællingen. Vi har lavet det om til et digt/sang, mens at de andre har modaniseret deres digte og gjort dem til noget nyt. Det passer bedre ind i vores hverdag, mere vores tid . De har taget udgangspunkt i de vigtigste dele/pointer i deres historier, og lavet det om til morderne fortællinger. Det har gjort vores til en genfortælling, og de andre til en ny historie, på bagrund af den gamle.

# data[].attributes.body
Dette er fortællingen om brand den gavmilde

Brand var - søn af vermund i vatnsfjord

Ville være konge af det islandske jord

Hans ven Tjodolf skjald

Han hjælpe ham skal

Fortælle kongen brand er god mand

For der ingen så gavmild som han

Han skal vær den nye konge af island

Kongen sagde igennem en prøve du skal

Hvis du vil ha mit land

Jeg vil se hvad du vil

Om du har hvad der skal til

Tjodolf fik bud og skyndte sig ud

”brand kongen din kappe du ska gi

For konge at bli”

Brand ville være fri

Han intet havde at sige

Men han ville være kongeli'

Så han lod sig kappen afgi’

Det ku kongen godt li

Brand han konge ku' bli

Men kongen mere ville ha

Tjodolf hans guldøkse sku ta’

Tjodolf måtte kongen beklage

Han ikke øksen ville ta’

Men kongen øksen ville ha!

Brand han også øksen afga’

Og igen intet han sa’

Kongen, brand nu ku li

For alt det han var villig at gi

Nu kongen hans kjortel ville ha

Tjodolf hans kjortel ej ville tage

Kongen igen begyndte at klage

Brand sit ærme han rev af

Og tjodolf vente tilbage

Kongen nu sagde

Han viser jeg kun en hånd ka ha

Da jeg ikk ka gi men kun modta

Nu brand til kongen kom frem

Fortalte hvad der var hen

Ærmet var for kongen at tøve

Da det blot brands konge prøve.

# data[].attributes.headline
Oprindelige fortælling, Brand den Gavmilde 

# data[].attributes.subject
Oprindelige fortælling, Brand den Gavmilde 

# data[].attributes.body
Nu fortælles der ogsaa, at der en Sommer kom en Mand til Norge ude fra Island, ved Navn Brand, en Søn af Vermund i Vatnsfjord; man kaldte ham Brand den Gavmilde, et Tilnavn, han med Rette fortjente. Brand lagde med sit Skib ind til Nideros; Thjodolf Skald var Brands Ven, og havde fortalt Kong Harald en Deel om hans Gavmildhed og Rundhed. Da nu Brand var kommen til Byen, sagde Thjodolf det til Kongen, og de talte endnu adskilligt om den Yndest, han stod i paa Island, og om hans Gavmildhed. Da sagde Kongen: “Da skal vi nu snart prøve, om han virkelig er saa gavmild, som du siger; gak hen til ham, og bed ham give mig sin Kappe.” Thjodolf gik, og kom ind i et Huus, hvor Brand var, han stod midt i Stuen, og maaler Lærred; han var iført en Skarlagens Kjortel, og ovenover den en Skarlagens Kappe, og havde Baandene i Kappen oppe over Hovedet, imedens han maalte Lærredet; en guldbeslagen Øxe havde han i Haandkrigen. Thjodolf sagde: “Kongen beder om din Kappe.” Brand blev ved med sin Forretning, og svarede ikke et Ord, men lod Kappen falde bag af sine Skuldre; Thjodolf tog den op, og bragde Kongen den. Kongen spurgte, hvorledes det var løbet af imellem dem; Thjodolf svarede, at Brand ikke havde ladet sig forlyde med noget Ord, og fortalte Kongen hvad han tog sig for, og hvorledes han var klædt. Kongen sagde: “Tilvisse er det en stolt Mand, og høje Tanker maa han have, siden han ikke en Gang fandt det et Ord værd; gak atter til ham, og bed ham fra mig om hin hans guldbeslagne Øxe.” Thjodolf sagde: “Jeg er ikke meget for, Herre! at gaae tiere til ham, og veed ikke, hvorledes han vil optage det, hvis jeg kræver hans Vaaben ud af Hænderne paa ham.” Kongen sagde: “Du har selv bragt denne Sag paa Bane, og har fortalt meget om hans Gavmildhed, baade nu og forhen; du skal derfor gaae, og jeg vil ikke holde ham for gavmild, hvis han afstaaer mig Øxen.” Thjodolf gik, og sagde til Brand, at Kongen vilde bede ham om hans Øxe; han rakte strax denne fra sig, og sagde intet. Thjodolf bragde Kongen Øxen, og fortalte, hvorledes det var gaaet. Kongen sagde: “Det maa man tilstaae, at denne Mand er gavmildere, end de fleste andre, og nu faaer jeg mig en heel Deel Gods; gaa endnu en Gang til ham, og sig, jeg vil have den Kjortel, han har paa.” Thjodolf sagde: “Det synes mig ikke om, Herre! at gaae i det Ærende; han kunde jo troe, jeg vilde drive Gjæk med ham.” “Du skal gaae,” sagde Kongen. Thjodolf gik, og sagde til Brand, at Kongen vilde have hans Kjortel. Brand standsede i sin Forretning, trak i en Hast kjolen af, og sagde intet; han sprættede det ene Ærme af, og beholdt det, men kastede kjolen til Thjodolf, som bragde Kongen den. Kongen betragtede den, og sagde: “Det er baade en forstandig og stolt Mand; jeg kan let begribe, hvorfor han har sprættet Ærmet af, allene fordi det skal lade ligesom jeg kun havde een Haand, til altid at tage, og aldrig at give; hent ham nu til mig;” saa skede. Brand kom, og Kongen modtog ham vel; og Brand fik af Kongen mange Æresbeviisninger og store Gaver.

# data[].attributes.body
-Topiske krav:
Det skal være aktivt
Det skal indeholde kreativitet
Det skal gøre læringen spædende
Det skal være over et medie

Utopiske krav:
Det skal indeholde lokal historie

Medier
Facebook
Twitter
Youtube
Snapchat
Instagram

Facebook
Strength
- Det er det største nuværende medie
-  Let tilgængeligt
- Let at kordinere
Weakness
-  Aldersgrænse
-  Bedømmelses besvær
Opportunity
- Opslag kan blive store nemt
- Specielle emner trives godt
Threats
- Opslag kan blive glemt
- Folk er ligeglade med mange ting

Youtube
Strength
- Nemt at kordinere
- Åbent for alle
- Ingen aldersgrænse
- Godt bedømmelses system
Weakness
- Svært at finde præcis hvad du leder efter
- Meget l***
- Kan blive set af alle og ikke kun en gruppe
Opportunity
- Video kan blive virale
- Hvis videoer er gode stiger det exceptionelt
Threats
- Kan nemt blive væk
- Der er mange dygtige content creaters
- Anmeldelser på video

Fordele ved at lave video konkurrence
- Du har ikke brug for internet ved at lave en video konkurrence da du skal bruge et kamera som kan holdes varmt nemmere.
- Du skal ikke bruge din mobil som med så mange andre sociale medier, så du kommer ikk ud for at din mobil går kold og slukker.

# data[].attributes.body
http://denstoredanske.dk/Kunst_og_kultur/Litteratur/Islandsk_litteratur/Oldislandsk_litteratur/sagalitteratur

http://www.litteratursiden.dk/analyser/islandske-sagaer

# data[].attributes.body
størstedelen af islandske sagaer handler om konflikten mellem et individ og slægten eller slægter. I midten af dette er tapperhed, loyalitet, selvbeherskelse og handlekraft. Kvinderne bliver ofte set i historierne som dem der skal passe gården, og i få af dem, er de der kun og har ikke meget med plottet af gøre. De bliver ofte i historierne set som undermennesker, mens at mændene er de store stærke helte som dræber dragerne. Kærlighed i disse historier var heller ikke en stor ting, da det var slægtens overhoved der valgte hvem der skulle være sammen. Begge personer ville holde samme status i samfundet.

# data[].attributes.body
Historien om Teitur og Sigga handler om to fårehyrder, som er oppe på et bjerg da en tåge kommer over byen. Da tågen går væk går de ned igen. Her finder de ud af at alle er døde. Da nye folk kommer til byen anser de dem som "ledere". Historien er en gammel fortælling, og ligger under genren folkefortælling eller en myte. Eftersom det er hændelse der kunne være sket i virkelighed, men det er overnaturligt at at en tåge kan dræbe, men der kunne også være nogen i tågen der dræbte dem istedet for at det var tågen der drabte dem.

# data[].attributes.body
De originale er ikke, enkelte er fra 1200-t, men ellers er de fra 1300-t eller senere. De er overleveret til de Islandske håndskrifter. Sproget de oprindeligt er skrevet på er Norrønt.

# data[].attributes.body
Islandske sagaer blev skrevet i 13 og 15 hundredetallet, men handlingen i dem foregik flere hundrede år før det. Problemet ved at de blev skrevet på det tidspunkt var at Island havde et trosskifte, hvilket gjorde at det var kristne der skrev om de gamle nordiske guder. Forskere tror at dette er skete, fordi skrivning først blev almindeligt i 1200. Derfor har det været historier der er gået fra mund til mund, gennem flere hundrede år indtil at de blev skrevet ned.

# data[].attributes.headline
Laksdøla Saga - oversat af Thøger Larsen

# data[].attributes.subject
Laksdøla Saga - oversat af Thøger Larsen

# data[].attributes.body
Denne saga fortælling indholder 10 sagaer. Alle forskellige på vær deres måde, og ens på nogle punkter.
Der bliver fortalt en masse historier hvor konger er landsmænd, og hvordan Island er blevet opbygget og blevet til det de er nu.
Når der bliver fortalt om hvor mange "år" der er gået, eller hvor lang tid siden at der er en konge eller præster der er dør, derefter bliver det forklaret i hvor mange vintre der er gået, eller hvor mange sommer der er gået.

# data[].attributes.body
The Vanishing Hitchhiker

The myth about the vanishing hitchhiker is about a couple who is driving in a forrest at night, when they see a girl standing on the side of the road. She ask them to give her a lift home. They say yes and begin driviing her home. When they come to the house the girl is gone from the car. They go up to the door and knock. A woman opens it and talks to them. They ask her about the girl and she tells them that the girl died 5 years ago in a hit and run. Legends say that the girls is waiting for the ones who killed her.
The first version of the story was ridden down in 2002.
https://www.thoughtco.com/the-vanishing-hitchhiker-3299345

# data[].attributes.body
Fælles for originale fortalte sagaer, er blandt andet at de er skrevet med en objektiv stil. Alt hvad der fortælles i dem fremstår som en fortælling fra en troværdig tradition eller troværdige vidner.

# data[].attributes.body
Islandske sagaer foregik fra omkring 800 til det tidlige år 1000.

Sagaer er ofte realistiske, dog indeholder mange af dem en overdrevet heroisk hovedperson.
Ordet "saga" kommer af ordet "segja", som betyder at fortælle.

I sagaer skrives om to tidsaldre:

Landnamstiden, 870-930.

Det var dengang nordmændene først begyndte at drage i land på Island. Disse historier var ofte dystre.

Sagatid, 930-1030. (Islands storhedstid)

De fleste sagaer som er skrevet, omhandler denne tidsperiode. Disse sagaer var heltesagaer, modsat Landnamstidens sagaer.