# data[].attributes.body
Sekvensen fra 15:10 -16:05 hvor Hans og Jens går på scenen bliver der hovedsageligt klippet mellem Hans, jens og publikum i tidsperioder på 3-5 sekunder.

Sekvensen fra 18:52-19:30 sidder de i bil og her ebliver der næsten ikke klippet

# data[].attributes.body
For at understøtte vore pointe om at dokumentaren er en observerende dokumentar har vi valgt at finde et nærbilled (16:08) hvilket er et interview med Jens.

# data[].attributes.body
der bruges primært totalt og halvnær. Total bruges til at se omgivelserne hovedpersonerne står i, for at give et indblik i miljøet se( 17:31)

Halvnær bruges i dokumenteren for at give flere følelser når de snakker, halvnær medvirker også til at give dybere indblik i karakterens tanker se(19:32)

# data[].attributes.body
Det er observerende dokumenter. Det kan vi f.eks. se i klippet (16:44-17:00), hvor der Jens sidder og taler til kameraet. Instruktøren fungerer som en flue på væggen, hvor vi hører fra Ukendt Kunsternes hverdag.

# data[].attributes.body
Lyden i dokumentaren er reallyd. Vi høre hvad der sker uden yderligere redigering. En blanding af henholdsvis on- og off screen lyd. Eksempelvis 24:31 hvor Jens ole interviewes, men vi stadig høre Hans der spiller enkelte toner på klaveret i baggrunden. Derudover oplever vi også en voiceover/fortællerstemme 16:40, hvor ukendt kuntner spiller koncert og Hans snakker ind over. Yderligere eksempel på voiceover/fortællerstemme findes 48:38.

# data[].attributes.body
Der kan hermed konkluderes, at den observerende dokumentet gør brug af fakta-koder, fordi den er baseret på virkeligheden. Derudover tilbageholder dokumentaren ikke viden, men i stedet er journalisten underlagt begivenhedernes gang. Det er samtidig også en live-optagelse med halvnære billeder og et generelt normalperspektiv. Det kan ses i klippet (19:30-20:00), hvor de læser en anmeldelse om deres nye album i avisen.

# data[].attributes.body
Fiktion: Farver = "filter" såsom scenelys (15:16-16:04)
Fakta: Farver = Naturligvis farver (17:30-18:51)

# data[].attributes.body
Dokumentaren "Nyt Blod" har et forhold til virkeligheden som er fakta-fokuseret.  Der bruges interview til at fremvise indholdet og det filmes i realistiske miljøer, da der er fokus på at vise en realistisk version af deres rejse mod berømmelse. Dette er en modsætning til fiktion koden der oftest filmer som et skjult kamera ofte med urealistiske hændelser.
Dokumentaren bruger også nyhedstrekanten fordi deres historie bliver præsenteret og derefter kommer deres rejse fra bunden til toppen og der uddybes da der vises hvordan og hvor de kom fra før berømmelsen.

# data[].attributes.body
Blå/Violet = Kolde farver, som symboler dybe toner - når det handler om hørelse/musik (15:16-16:04)

# data[].attributes.body
Naturligt lys

# data[].attributes.body
det er hovedpersonerne der snakker igennem dokumentaren, det gør at læseren føler de har en samtale med hovedpersonerne, i stedet for at høre en fortælling 15:58

# data[].attributes.body
Normal perspektiv: Gør det hverdags-agtigt. Kigger kunstnerne i øjnene. (18:22)
Frø perspektiv: Man ser det fra publikums vinkel. Publikum ser op til Ukendt Kunstner. (15:02)
Fugle perspektiv: Kunstnere kigger ned på publikum. Ukendt kunstner ser publikum som små.(16:21)

# data[].attributes.body
håndholdt kamera, giver følelsen af at man selv er der, så seeren fokusere mere på hvad der sker i dokumentaren 14:10