# data[].attributes.body
Jag var tvungen att söka på låtar 1700-talet för att få fram någon musik alls som kommer från den tiden. Det gick alltså inte att söka på upplysningen vilket visar på att musiken inte var så viktig just under denna epok. Ingen kopplade i alla fall låtar till tiden. Fast samtidigt kopplas ju ändå musiken till samhället.

Så här är en video på 5 minuter. Låten är gjord av kompositören

Jean-Philippe Rameau. Det fanns nästan oändligt många kompositörer med nästan oändligt många verk från flera olika länder. Jean-Philippe kommer från Frankrike, bara för att det kändes passande

# data[].attributes.body
Under samma år som upplysningen höll på utvecklades slavhandeln något enormt. Men det kluriga är att samtidigt kom medmänskligheten och tortyr såsom slaveri förbjöds.

Triangelhandeln mellan England, Afrika och USA är enormt igenkänd nuförtiden, och var även en tragedi under den tiden.

# data[].attributes.body
- Skriv ironiskt.
(↳ skrev alltid på detta sätt).

- Koppla till naturvetenskapen.
(↳ eftersom det var det som tiden handlade om).

- Berätta om klyftorna i samhället som något negativt.
(↳ han börjar med hur det verkligen ser ut, avslutar med ironiska meningar).

- Tillåt kopiering av ditt anspråkslösa förslag.
(↳ ingen aning varför).

# data[].attributes.body
Wolfgang Amadeus Mozart var en igenkänd man under både upplysningen och romantiken. Ett enda stycke från både honom och andra kompositörer kunde kosta en förmögenhet.

När jag själv hör dessa låtar i videon ser jag en man med vitt puderansikte som lyfter upp huvudet och ser ner på alla andra. Det låter väldigt prytt och inte alls realistiskt, så som samhället ser ut. Man låtsades helt enkelt.

# data[].attributes.body
I Sverige var Carl Von Linné en väldigt igenkänd man, han var en vetenskapsman som var väldigt intresserad av latin.

Fler och fler började acceptera andra religioner eftersom man ändå inte hade någon speciell. Utlänningar fick tro på vad de ville.

# data[].attributes.body
I romantiken kopplar man nästan alla sina tankar till naturen. Även fantasin var en stor del under denna tiden. Alla svar fanns i sin egna fantasi och man drog alltid egna slutsatser.

Det spelade ingen roll hur tråkig verkligheten såg ut under realismen, jag tror att alla människor hade tröttnat på all denna fantasi och sitt egna förnuft som kom från romantiken och upplysningen. Världen skulle inte se så suddig ut längre, man ville se världen så som den såg ut, ganska simpelt.

# data[].attributes.body
Jag tror att man tänkte väldigt ljust under denna tiden, det mesta var positivt. Eftersom allt grundande sig på vad man själv tyckte och tänkte så kan jag tänka mig att livet blev ganska lätt, vilket är både positivt och negativt.

Själv skulle jag vilja säga att upplysningen var börjar på en positiv och stor revolution. Jämlikheten kom, fler fick gå i skolan, man fick tycka och tänka vad man ville, osv...

# data[].attributes.body
Under upplysningen var det vanligt med ironiska konstverk, de brukade kallas nyantik. I detta ingick även satir som betyder att man hånar och provocerar andra på ett elegant sätt, till exempel genom konst. Man gjorde på detta sättet för att undvika direkt kritik.

Själv upplever jag att de få konstverk som gjordes under denna tiden är väldigt mycket på antingen rikemän eller krig.

# data[].attributes.body
- Under denna tiden började läskunnigheten öka, fler fick gå i skola.
- Kan vara på grund av alla upplysningsförfattare som franska revolutionen startade eftersom man började inse att det var nödvändigt. (Eftersom funktionen att låna ut böcker och tidningar kom ökade spridningen och vilket resulterade i att folket krävde förändring).
- Man skulle leva här och nu på jorden och inte tänka på livet efter döden och att leva ett oändligt liv i himlen.
- Man avskaffade till och med tortyr och dödsstraff på grund av det humanitära idealet.
- Ordet jämlikhet blev viktigt då.
- Man ansåg att kungen och kyrkan visste bäst eftersom det vanliga folket inte hade så mycket kontakt med omvärlden. Men detta sågs till att förändras under upplysningens gång.

# data[].attributes.body
Jonathan var en mer upplyst präst som predikade om naturvetenskapliga saker och tog mycket från sitt eget förnuft. Jämfört med hur det såg ut innan upplysningen läste prästerna oftast rakt ifrån bibeln och kom på lite själv.

Han var även en politiker i London innan han blev författare.

# data[].attributes.body
- Ironiskt förslag om att avla upp det fattiga folkets barn, för att få mindre klyftor i samhället inom fattigdom och rikedom.

Texten är onödigt lång enligt mig, han bara ältar samma sak hela tiden. Jonathan tillät till och med kopiering av hans verk.

http://www.gutenberg.org/files/1080/1080-h/1080-h.htm

# data[].attributes.body
- Jonathan Swift
↳ Ett anspråkslöst förslag
↳ Gullivers resor

- Carl Michael Bellman
↳ Fredmans sånger

- Daniel Defoe
↳ Robinson Crusoe

# data[].attributes.body
- Om inte Jonathan skulle varit föräldralös, skulle någon av hans publiceringar då finnas? Eller skulle föräldrarna ge honom en helt ny syn på livet?

- Låt säga att Jonathan blev adopterad av en spansk familj när han var liten, skulle han då fortfarande bli författare? Med tanke på att Irland var ett land med många sådana.

- Finns det bara en upplyst präst och en som följer bibeln, eller existerar det något där emellan? Går det att blanda dessa två?

- Om de extrema klyftorna verkligheten motverkades under denna tiden, varför finns det då idag? Blev det en förändring och föll det sedan tillbaka?
↳ Eller tyckte läsarna till det anspråkslösa förslaget att han skojade för mycket, och valde att inte tro på det vilket ledde till noll förändring? Om det skulle blivit en förändring, skulle samhället då se ut så som den gör idag?
(I dagen samhälle är det självklart inte lika stora klyftor som förr).

- Har vi missat en helt fantastisk uppfinning, bok eller liknande tack var att det fanns medfödda privilegier då?

En fråga som Jonathan skulle kunna fråga sig själv:
- Vad kommer att hända i framtiden? Bra eller dåliga saker? Båda? Kommer folk veta vem jag var? Har jag gjort någon historisk förändring?

# data[].attributes.body
- Publicerad 17 oktober 1726

Handlar om en man, studerade till läkare. (vilket är typiskt under just denna tid).  Han var även en sjöman som befann sig ofta på haven. En gång var de på väg till Asien, de "kraschade" och hamnade i ett jätteland. Där träffade Gulliver några vetenskapsmän. De var extrem stora i jämförelse till Gulliver, de trodde att han bara var konstgjord, eftersom "han var lika stor som halva deras fötter". En koppling till epoken skulle kunna vara att de inte har kunnat bevisa att han var riktig på något sätt, och de visste inte heller något om omvärlden vilket ledde till att de inte trodde på Gulliver när han berättade om sitt hemland England.

Detta visar på att de inte tänkte med deras fantasi (romantiken) eller realistiskt (realismen) utan mer utifrån deras eget förnuft eftersom de var vetenskapsmän.

# data[].attributes.attachment_link.title
Gulliver's Travels (1939) - Full Movie (Cartoon)

# data[].attributes.body
ca 1700-1800 - talet

Allt handlade om att tro på sitt eget förnuft under denna epok. För att något skulle vara sant skulle man bevisa det vetenskapligt. Under denna tiden lyssnade man inte på kyrkan utan lyfte istället sitt egna förnuft. Ett uttryck som fanns var: "alla människor är kapabla att tänka själva". Man började inse att samhället går att förändra och människan är en otroligt klok varelse.

Att vara "upplyst" på den tiden betyder att man har koll på samhället och har mycket kunskaper. Under denna tiden blev det fler som börja i skolan eftersom utbildningen blev ännu mer viktig. Om man jämför med de andra epokerna så drar man inga slutsats innan det är bevisat på något vetenskapligt sätt.

Jag tror att bakgrunden till att epoken fick just detta namnet var antagligen för att folket inte var så upplysta på denna tiden.

# data[].attributes.body
1667-1745
"Ett anspråkslöst förslag"
" Gullivers resor"

- Skrev och berättade alltid på ett sarkastiskt sätt.

- Hindrades i ett år utav en sjukdom: ménieŕes sjukdom.

- Dog efter att ha varit sinnesjuk i flera år.