# data[].attributes.body
Metoder:

Interview med en dansker

Artikler om emnet

Konklusion:

Danmark kan være mere effektiv med miljøaktiviteter, Danmark skal intervenere langt mere på havmiljø-, landbrug- og naturområder.

Kjeld Hansen, forfatter af bogen Det store svigt, er kritisk over for Danmarks mislykkedes initiativ til at præservere naturen - Danmarks natur er nu en af de fattigste i Europa.

Der er mange tiltag til at beskytte miljøet, men vi ved ikke hvilke aktiviteter som er de vigtigste.

# data[].attributes.body
1) Hvor god er Danmark i genanvendelse?
C: Vi er i hvert fald blevet bedre til det de seneste år. Tidligere genanvendte vi kun papir, pap, glas og elektronik. Nu sorterer vi også madaffald og plastik. Om det gør os gode til genanvendelse, det ved jeg ikke.
2) Har danskere den samme holdning som for eksempel svenskere?
C: Jeg ved det ærlig talt ikke. Det skulle ikke undre mig hvis svenskerne går meget op i genbrug. Jeg ved at franskmænderne længe har sorteret affald mere seriøst end os.
3) Hvad kan Danmark gøre for at forbedre sine miljøaktiviteter?

C: I forhold til miljøaktiviteter tror jeg vi kan gøre mange vigtigere tiltag end at forbedre genanvendelsen af skrald. Vi kan intervenere langt skrappere hvad angår havmiljøet, landbruget og frededet naturområder.

# data[].attributes.body
En artikel fra information.dk om hvordan skiftende regeringer opretholdt ikke dansk natur som lovet.

Artiklen analyserer en ny bog af Kjeld Hansen: Det store svigt – Beretningen om hundrede års naturfredning i Danmark

Hansen siger at Danmarks natur nu er en af de fattigste i Europa. Han er sikker på, at uden EU-direktiver og  Naturfredningsforening fra 19ville det være endnu værre.

Landbrugsstøtten sikrer ikke et bæredygtigt miljø, da landmændene ikke må fortsætte med at bevare naturen, når finansieringen er afsluttet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dramatisk er titlen på miljøjournalisten Kjeld Hansens nye bog: Det store svigt - Beretningen om hundrede års naturfredning i Danmark.

I bogens forord forsikrer Kjeld Hansen, at titlen har fuld dækning. Han henviser til Den Danske Ordbog, hvor 'svigt' beskrives som "det at skuffe eller forsømme nogen ved ikke at gøre det, som man har lovet, eller som forventes af én".

Kjeld Hansen fastslår, at "Danmark er endt med en natur, der er blandt de ringeste i Europa". Den skyldes ifølge Hansen: "Skiftende regeringer har op gennem det 20. århundrede forsømt at gøre det nødvendige for at indfri deres løfter om at bevare en rig natur."

Der er nogle, Kjeld Hansen friholder for ansvar, for han tilføjer: "Kun takket være EU's skrappe naturdirektiver og Danmarks Naturfredningsforening er det ikke gået endnu værre."

# data[].attributes.attachment_link.description
Dramatisk er titlen på miljøjournalisten Kjeld Hansens nye bog: Det store svigt - Beretningen om hundrede års naturfredning i Danmark. I bogens forord forsikrer Kjeld Hansen, at titlen har fuld dækning. Han henviser til Den Danske Ordbog, hvor 'svigt' beskrives som "det at skuffe eller forsømme nogen ved ikke at gøre det, som man har lovet, eller som forventes af én".

# data[].attributes.headline
Hvordan sikrer vi bæredygtig brug af plastik?

# data[].attributes.subject
Hvordan sikrer vi bæredygtig brug af plastik?

# data[].attributes.body
Mere genanvendelse, forbud mod engangplastikprodukterplastik baseret på biologisk materiale...Hvilke tiltag gør størst forskel? Eller er der tiltag som har kun minimal effekt?

Vi har mange modeller at kæmpe mod væksten i brug af plastik, men mangler vi modeller som kan fortaelle os hvor meget forskellige tiltag betyde og ogsa koste rent okonomisk

vi har nodt til at have in effektiv cirkulær plastøkonomi, hvor plastik genanvendes langt mere

Forbud mod engangsplastik i EU har for eksempel stor signalværdi, men hvor meget vil det betyde i forhold til plastik i naturen?

De store problemer med plastik i havene skyldes primært dårlig affaldshåndtering i udviklingslande

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dette er en pressemeddelelse leveret af Via Ritzau.

Pressemeddelelse fra Danmarks Frie Forskningsfond

Mere genanvendelse, forbud mod bestemte former for engangsplastikprodukter og plastik baseret på biologisk materiale.

Det er nogle af de tiltag blandt andre EU har taget for at bremse væksten i brug af plastik og standse forurening af naturen med plastikaffald.

Men hvad er den præcise økonomiske og miljømæssige effekt af de forskellige tiltag? Hvilke tiltag gør størst forskel - og er der tiltag, som kun har minimal effekt?

Jobannonce

Det håber postdoc fra Institut for Kemi-, Bio- og Miljøteknologi Ciprian Cimpan fra Syddansk Universitet at kunne svare på med de modeller, han skal udvikle i sit nye forskningsprojekt, som er et samarbejde med forskere fra Norwegian University of Science and Technology.

- Plastik ligger højt på miljødagsorden, og i eksempelvis EU har man taget en række initiativer til at mindske brugen af plastik og øge genbrug. Desværre mangler vi modeller, som kan fortælle os, hvor meget forskellige tiltag vil betyde og også koste rent økonomisk, siger Ciprian Cimpan.

Fremskrivninger viser, at hvis forbruget af plastik fortsætter som nu, så vil 20 procent af den råolie, der pumpes op af jorden, gå til at lave plastik i 2050. I dag går 6 procent af olien til plastik. Og plastproduktion vil stå for 15 procent af drivhusgasudledningen.

- Derfor taler man meget om cirkulær plastøkonomi, hvor plastik genanvendes langt mere. Samtidig har man forbudt bestemte former for engangsplastik blandt andet for at undgå plastik i havene, fortæller Ciprian Cimpan.

Man arbejder også med at finde alternativer til råolie som udgangspunkt for plastik.

Ciprian Cimpans nye modeller bliver baseret på livscyklusanalyser af plastikprodukter kombineret med makroøkonomiske modeller og socioøkonomiske fremskrivninger.

Med de modeller vil det være nemmere at få indsigt i, hvordan forskellige tiltag vil påvirke mængden af produceret plastik og udledningen af drivhusgasser fra plastproduktionen.

- Forbud mod engangsplastik i EU har for eksempel stor signalværdi, men spørgsmålet er hvor meget det vil betyde i forhold til plastik i naturen. De store problemer med plastik i havene skyldes primært dårlig affaldshåndtering i udviklingslande, og det vil sandsynligvis ændre sig over tid i takt med socioøkonomiske forandringer i de lande, fortæller Ciprian Cimpan.

Bruger man de nye modeller til at regne på initiativerne, vil man stå med et præcist indblik i, hvordan forbud, genanvendelse og alternative udgangsmaterialer vil påvirke efterspørgslen på ny plastik, andelen af råolie, som bruges til at lave plastik, og drivhusgasudledning fra plastikproduktionen.

Ciprian Cimpan håber, at hans modeller vil kunne bruges både af plastindustrien i Danmark, som han er i tæt dialog med, og af politiske beslutningstagere til at vælge de løsninger, som giver størst effekt miljø- og klimamæssigt og mindst påvirkning af økonomien.
Kontakt:
Mikkel Linnemann Johansson, Danmarks Frie Forskningsfond, mljo@ufm.dk, 72 31 89 31
Læs hele pressemeddelelsen på Via Ritzau her: https://via.ritzau.dk/pressemeddelelse/forskning-hvordan-sikrer-vi-baeredygtig-brug-af-plastik?releaseId=13569608
Dette er en pressemeddelelse leveret af Via Ritzau.

# data[].attributes.attachment_link.title
Forskning: Hvordan sikrer vi bæredygtig brug af plastik?

# data[].attributes.attachment_link.description
Dette er en pressemeddelelse leveret af Via Ritzau. Pressemeddelelse fra Danmarks Frie Forskningsfond Mere genanvendelse, forbud mod bestemte former for engangsplastikprodukter og plastik baseret på biologisk materiale. Det er nogle af de tiltag blandt andre EU har taget for at bremse væksten i brug af plastik og standse forurening af naturen med plastikaffald.