# data[].attributes.body
- Er vores produktions navn passende til indholdet.

-

# data[].attributes.headline
DISTRIBUTION AF EKSAMENSPRODUKTION I MEDIEFAG

# data[].attributes.subject
DISTRIBUTION AF EKSAMENSPRODUKTION I MEDIEFAG

# data[].attributes.body
Hvilke tanker gør I jer om valg af medie (her forstået som redskaber til kommunikation, fx tv, internet, radio, telefon) – og hvorfor?

Facebook (telefon/PC). Her når vi den yngre del af målgruppen.

Tv (TV2). Her når vi den del af målgruppen som er ældre og ser TV2.

Hvilke tanker gør I jer om valg af medieplatform(her forstået som det sted produktionen skal vises/uploades) – og med hvilken begrundelse?

Vi vil gerne have at den bla. andet skal være på Facebook, TV2 og Youtube, da vi gerne ville ramme den aldersgruppen 15 - 25 som er vores målgruppe, da det er de unge der har mange tanker omkring “den perfekte krop” og hvordan og hvorledes man skal se ud i dag. Derfor lægger vi den op på en medieplatform vi ved mange unge bruger i alderen 15 - 25.

Hvilken betydning har valg af medie og medieplatform for jeres produktions indhold, varighed og filmsprog? Beskriv så grundigt som muligt!

I det at vi har en kendt person med, kan vores platforme måske være en ulempe, hvis hun ikke vil vises på de valgte. Men hvis hun siger hun ikke vil vises på det, må vi følge det hun giver lov til, så vi ikke stå uden kendt person.

I forhold til varighed, vil en opladning på Facebook måske være for lang til, at de fleste ville se den helt færdigt. Så det vil betyde, at vi skal arbejde hårdt, med at gøre den spændende og autentisk, så den er interessant at se.

Kan jeres filmfortælling udfoldes på tværs af medier og medieplatforme, dvs. være tværmedial? Og hvad kan fordelene være ved det? Er der også nogle ulemper?

Vores lille dokumentar kan vises på tværs af sociale medier som fx Facebook og Youtube, men også som indslag på TV2. Fordelene ved dette er, at dokumentaren kommer hurtigere i omløb og der kommer flere seerer, samt omtale om emnet og produktionen. Ulemperne ved at dokumentaren kan gå hen og blive tværmedial er, at den hurtigt kan blive “skudt ned” og forkastet og få dårlig kritik, og dermed få negativ omtale.

# data[].attributes.body
Hvilke ophavsretlige muligheder, begrænsninger og rettigheder gælder for jeres produktion?

Vi skal have at alle der er medvirkende i filmen til at vide hvor det bliver lagt op henne, om det bare bliver brugt til os selv eller ender på facebook.

Hvis der er nogle under 18 skal de have forældre underskrift

Hvor vil i distribuere jeres film, og hvilke begrænsninger/muligheder giver det jer?

Facebook (der finder vi de unge), hvor vi skal have lov fra alle skuespillerne der er i filmen. Det kan være at vores film ville gå viralt og vores pointe bliver delt.

TV2 (der får vi fat i de lidt ældre i målgruppen), hvor vi igen skal have lov fra alle skuespillere, at filmen bliver vist landsdækkende.

Hvis I ikke kan bruge bestemte billeder/klip/musiknumre eller evt. lyde, som I har på ønskelisten, hvad er der så af alternativer?

Hvis vi ikke kan bruge bestemte billeder eller klip til produktionen, så vil vi selv filme det eller lave et twist så vi kan bruge det.

Hvis vi ikke kan bruge en bestemt melodi eller underlægningsmusik, så vil vi bruge skolens musikarkiv eller spørge nogle af dem der har musik om de kan komponere noget.

Vi kan evt. lave kontrakter med ophavsmændene/ejerne af billeder/klip/musiknumre/lyde.

Og hvad med de personer, der medvirker i jeres film, fx som skuespillere og/eller interviewpersoner, hvilke rettigheder har de i forbindelse med produktionen og distributionen?

Vi siger allerede inden filmen hvor det måske kan blive delt. Hvis de ikke er okay med det, så må vi finde en ny skuespiller.

De har rettigheder til at sige nej, hvis de ikke har lyst til at svare på de stillet spørgsmål.

De har også ret til at sige, at noget skal klippes fra, hvis de ikke er komfortabel med et klip eller spørgsmål

De får en kontrakt, hvor de kan skrive under på om de, er okay med, at de kan blive vist på de distributions plader vi har i tanke.

# data[].attributes.headline
I skal begynde at skrive nogle spørgsmål, som I gerne vil stille Louise. Skriv gerne her?

# data[].attributes.subject
I skal begynde at skrive nogle spørgsmål, som I gerne vil stille Louise. Skriv gerne her?

# data[].attributes.body
Privat, udenfor optagelse: 1. Må vi gerne bruge to af dine billeder du har lagt op på instagram?

2. Hvis nu vores film skulle ende som den bedste, ville du have det okay med, at den bliver vist på en film festival.

Undere interview:

Alle:
- Findes der en perfekt krop?

Belinda:
- Da du var i alderen 15-25 var der så forventninger til at se ud på en bestemt måde Kan du huske hvordan kropsidealet var i dine yngre dage?

- Har du nogensinde overvejet at ændre på dig selv (din krop) på grund af forventningerne til kropsidealet?

Louise:
- Da du var i alderen 15-25 var der så forventninger til at se ud på en bestemt måde?

- Hvad ville være et typisk kropideal idag for unge i alderen 15-25

- har du nogensinde, været utilfreds med hvordan du har set ud,

Mathias og Selma:

- Har du nogensinde overvejet at ændre på dig selv (din krop) på grund af forventningerne til kropsidealet?

-  Betyder det noget for dig, hvis nogle sagde hvordan du skulle se ud
(Selma og Mathias)

- Hvad kendetegner en perfekt krop idag?
pige + dreng
(Selma og Mathias)

# data[].attributes.body
Eksamensproduktion - Mediefag

Konditioner eksamensproduktion.

Maks 6 min.

Kan bestå af flere dele fx 1 minut trailer og 5 min film.

Det må godt være serie forløb fx man går fra uge 1 - uge 2

Overvejelser når man laver film:

Ret medie produktionen mod en målgruppe?

Hvor skal den ses henne skal den fx ses på Facebook, en i en biograf, tv(reklame).?

Hvad ville i fortælle? Hvad er jeres præmis?

Hvilket filmsprog vil i benytte jer af ?

Bedømmelseskriterier

Brugen af filmiske og dramaturgiske virkemidler

Sammenhængen mellem indhold, udformning, genre og målgruppe

Udlevering af udstyr

- Synopsis

- Storyboard/moodboard

- Produktionsplaner

Kropsidealer gennem tiden

Kropsideal gennem tiden (dokumentar)  forældre bedsteforældre kropsideal dengang.

Medvirkende:

Twerk queen Louise

Forældre

Bedsteforældre

Skoleelever (evt både 1,2 og 3 g’er)

(mindre børn) - for at få deres forståelse for hvad det er

Genremarkør: skiftevis interviews og faka.

Genre Etikette: Dokumentar: Kropsidealet gennem tiden.

Genre Forventninger: interviews, fakta, virkelig mennesker, udtalelser.

Genrebrud: ingen

SYNOPSIS
Arbejdstitel: Kropsidealet gennem tiden

Gruppe: Saniya, Emma V. & Emma M.

Genre:Dokumentarfilm

Medie Produktionens indhold, konfliktstof og tematik (hvad handler den om?)?Dokumentaren handler om kroppen og kropsidealet gennem tiden. Vi vil gennemgå udviklingen af synet på kroppen, samt forventningerne der hører til, og hvordan den perfekte krop var dengang og nu.

Medieproduktionens dramaturgi / dramaturgiske virkemidler (hvordan er forløbet og hvilke fremdrift elementer benyttes?)
Vi starter med at stille vores overordnet spørgsmål: “hvad er den perfekte krop?”Derefter zoomer vi ind på vores emne “kropsidealet gennem tiden”, hvor vi kommer til at høre fra selveste Louise bedre kendt som Twerk Queen, og gennemgår og sammenligner kroppe fra fortiden og nutidens krop i form af billeder fra de forskellige tidsperioder, og får begrundet hvorfor man skulle se ud på den måde . Vores midte af vores produktion består af udtalelser/interviews fra bedsteforældre, forældre og unge, samt fakta. Vi tænker at slutningen på en måde ender med en konklusion af det overordnede spørgsmål “hvad er den perfekte krop?”
Vi kommer så med et svar om der ikke er nogen “perfekt krop” og bla bla bla, men at der er en masse forestillinger om hvordan man skal se ud.

Medieproduktionens konfliktstof/tematik:
Konfliktstof: hvad er den perfekte krop?Tematik: kroppen og kropsidealet gennem tiden.

Medieproduktionens form/stil (filmiske virkemidler):
Synkron og asynkron lydAutenticitet markører Rigtige locations (ingen kulisser)Håndholdt kamera/stativForskellige kameravinkler og perspektiver
Locations (interiør / eksteriør): Hjemme hos direktørerne (os)Hjemme hos medvirkende(fx i bus eller bare på en almindelig gade/vej) Spisesteder

Medvirkende:
- Twerk queen ( Louise )
- Forældre - Bedsteforældre
- Skoleelever (evt både 1,2 og 3 g’er)

Præmis:
Vi vil vise nogle af de forskellige kropsidealer der har været igennem tiden, og som også er her idag for at se forskellen, og hvad der har ændret sig fra dengang til nu.

Målgruppe: (15 - 25 år)

Varighed: Max 6 min. overblik over samlet tid =
4 - 5 min. interviews - 1 - 2 min. klip fra personens hverdag

# data[].attributes.headline
MÅLGRUPPER & EKSAMENSPRODUKTION Levende billeder side 256-267

# data[].attributes.subject
MÅLGRUPPER & EKSAMENSPRODUKTION Levende billeder side 256-267

# data[].attributes.body
1.    Hvorfor er det vigtigt, at man kan bestemme sin målgruppe?

Da man som afsender skal tænke processen igennem. Fra sine egne intentioner med filmens indhold og form til hvem man gerne vil nå med sit budskab og hvad vi tror, de forventer. Det er også vigtigt, så vi kan tilpasse filmen til deres forståelse. Så de kan afkode, og forstå det vi siger direkte, men også det man siger mellem ordene altså indirekte.

2.    Hvem mener I, at jeres målgruppe til eksamensproduktionen er? Har I evt. både en primær og en sekundær målgruppe? Tænk i alder, køn, uddannelse, værdier og holdninger.

Primære målgruppe er mennesker der er 15 - 25 år gamle.

Sekundære målgruppe er mest til piger/kvinder.

Der behøves ikke nogen speciel uddannelse for at være interesseret i at se dokumentaren. Men målgruppen har holdninger om kroppen og forestillinger om hvordan den skal se ud,og værdier for sin egen krop som de vægter højt.

I skal også begrunde jeres målgruppe, dvs. hvilke argumenter har I for, at netop dette er målgruppen?

Primære målgruppe: Man er stadig ung når man er 15 - 25 år. Der er stadig meget der skal nås i fx kærlighedslivet og derfor tænker man meget over hvordan man ser ud, hvilket fører til ens form/krop. Unge bruger generelt meget tid og energi på at tænke/klage over deres udseende og bliver kede af det, hvis deres krop ikke ser ud på en bestemt måde.

Sekundære målgruppe: Der er mange piger/kvinder der tænker over deres krop i forhold til det med den “perfekte” krop. Ikke fordi at drenge ikke tænker på det, men hvis vi skal se på det overordnet er der flest piger/kvinder der udtrykker sig omkring det.

3.    Lav en udvidet kommunikationsanalyse af jeres medieproduktion. Svar på alle 5 spørgsmål.

Hvem henvender man sig til - hvem fortæller man sin historie til?

Unge drenge og piger mellem 15 og 25 år.

Hvordan afgrænser man målgruppen ud fra forskellige kriterier som alder, køn, uddannelse,værdier og holdninger?

I alder vælger man den aldersgruppe problemet primært kommer til udtryk hos, og det samme med køn. Det er ikke altid uddannelse spiller en rolle for målgruppen ligesom den ikke gør her, da det bare er unge, som har holdninger og værdier til hvordan kroppen og deres egen krop skal være og se ud.

Hvordan skal meddelelsen udformes æstetisk for at ramme målgruppen? Hvilken dramaturgi og hvilke filmiske virkemidler skal bruges?

Der skal bruges asynkron lyd, som underlægningsmusik, der skaber en bestemt stemning, der spiller på følelserne. Der forekommer interviews med twerk queen Louise, som fanger målgruppens opmærksomhed, da hun er kendt indenfor dette med kroppens fremstilling, og der er fremvisning af kroppe fra andre perioder, samt den gangs forventninger og forestillinger om kroppen med udtalelser fra forældre og bedsteforældre, hvilket er meget interessant, så man opdager der har været et ideal for hver tidsperiode. Så en masse autencitet markører. Der er fokus på forskellige perspektiver og kameravinkler, der giver flere synsvinkler. Og så bliver der arbejdet med spændende varierende klipning/klippemetoder.

I hvilken sammenhæng skal produktionen formidles? På hvilken kanal eller biograf skal den vises for at nå sine seere og publikum?

Vi tænker en almindelig kanal i fjernsynet som TV2 eller lignende eller måske online som Facebook.

Hvordan evaluerer man, om der er overensstemmelse mellem intentioner og afkodning?

Man evaluerer om publikum kan forstå både det der bliver sagt direkte, men også det, der er gemt mellem ord og sætninger, og som kommer til udtryk i kropssprog og gestik.

4.   Hvordan kan I få fat på jeres målgruppe? Hvor skal de se jeres medieproduktion henne (= hvilken distributionskanal ville I kunne benytte)?

Vores målgruppe er 15-25 år, derfor er det vigtigt at det er platforme som aldrende der i mellem bruger. Vi tænker at det kunne lægges ind på Facebook. Som en historie. Lidt ligesom de der videoer hvor der er mennesker der redder hunde, hvor man ser dem som tabte, til de får en familie. Den har nemlig samme varig længde. Men så ville længden af vores filmen højst sandsynligt være et problem. Det kan også bruges på TV2 måske, som en video de kan tillægge deres historier. Men der ville problemet være, at det ikke er alle 15 årige, der ser TV2.

5.    Hvilken betydning har jeres målgruppe for valg af stil/æstetik (filmiske virkemidler)??

Vi ville kunne benytte os af hurtigere klipning, da det er en aldersgruppe der er så unge som de er. Det vil også kunne gøre plads til flere klip.

Vi kan også udnytte asynkron lyd, da det måske ikke vil forvirre i en så høj grad, som det ville med ældre mennesker.

6.    Hvad er forskellen på målgrupper og segmenter?

Forskellen på målgruppe og segmenter er:

en målgruppe er når en produktion primært retter sig mod en bestemt gruppe af mennesker, hvor derimod et segment er når nogle individer adskilles ved deres forskellige meninger, holdninger og normer. Segmenter kan også defineres som flere forskellige kulturer.

7.    Hvordan deler Minervamodellen og Gallupkompas – groft sagt - danskerne op?

Prøv at placere jer selv i Minervamodellen.

Definer, hvilket segment (i enten Minervamodellen og Gallupkompas) I henvender jer til med jeres medieproduktion – husk begrundelser.