# data[].attributes.body
El procés d'hominització són els canvis evolutius al llarg de la història que han donat lloc a la nostra espècie. La causa principal dels canvis fou la formació de la vall del Rift a l'Àfrica que va suposar un canvi a les condicions ambientals del continent i va donar lloc a la sabana africana. Això va fer que els animals haguessin d'adaptar-se a les noves condicions, com per exemple els nostres avantpassats que van haver d'aprendre a desplaçar-se sobre dues cames.

# data[].attributes.body
I ara que hem estat parlant sobre els australopitecs cal destacar el descobriment més important per entendre aquells avantpassats nostres: Lucy. Lucy és el fòssil més complet que s'ha trobat de totes les restes prehistòriques trobades. Es va trobar un total de 40% de l'esquelet. Sa sap que va morir d'una caiguda d'un arbre a 12 m d'altura i que tenia braços llargs i robustos, això va indicar que els australopitecs podien escalar arbres. Però també es va poder deduir que caminava sobre dues cames per la forma de la pelvis.

# data[].attributes.body
Els Australopitecs van ser els primers micos a caminar sobre dues potes, o sigui van distingir els braços de les cames cosa que no feien els micos de la mateixa mida ni els ximpanzés d'avui dia. Coneixem la seva existència entre 4 a 2 milions d'anys. Vivien en zones tropicals d'Àfrica i se sap que passaven la majoria del seu temps en els arbres però també sabem que podien caminar amb dues cames gràcies a un os que correspon al quart metatars del peu que és idèntic al nostre, rígid i arquejat. La seva funció era esmorteir l'impacte de caminar i impulsar cap endavant a l'hora de caminar. A més se sap que la pelvis baixava verticalment i que era ample en sentit anteroposterior, que l'obertura per on es connecta la medul·la espinal amb el crani estava en posició inferior cosa que indica que el cap estava en posició vertical, i que la columna era una barreja entre el ximpanzé (una sola curvatura) i l'humà (forma una s) coses que indiquen bipedisme. El seu cervell era molt semblant al dels micos avui en dia, tenia una capacitat entre 350-500 cm³. Així que la seva inintel·ligència era molt limitada i no forma estructures socials gaire complexes, o sigui es compartien com micos. Els seus braços eren robustos i llargs, per poder moure pels arbres. Eren prims i petits i com que eren mamífers, els mascles eren més grans que les femelles. Encara que hi havia diverses subespècies l'altura mitjana entre elles era d'1,20-1,40 metres. A l'hora de la dentició la mandíbula té una forma u estreta i allargada, els canins menys desenvolupats i els pre/molars més desenvolupats. Això indica un possible canvi ambiental on van començar a viure en boscos menys densos i van començar a menjar aliments més durs.

# data[].attributes.body
Ara parlarem sobre nosaltres, els homo sapients sapients. La característica més rellevant dels homo sapients és la seva gran capacitat de socialitzar, adaptar-se, conviure, compartir, parlar... la que ha fet que haguem estat capaços de crear grans civilitzacions complexes. Som sense dubte l'homo més intel·ligent que hagi existit, hem creat sistemes lingüístics molt avançats, agricultura i civilitzacions. Vam aparèixer fa un 300.000 mil d'anys en la sabana africana i ensvam expandir a tots els racons del món. Seguint el patró de l'evolució de la mandíbula i dents, les nostres són petits i no molt forts. En canvi tenim barbeta no com els neandertals i som sense dubte l'homo més intel·ligent que ha existit amb una capacitat cranial d'entre 1500-1600 cm³. L'Homo Sapients posseeix una sèrie de característiques comunes amb els homes, alguns són:

Mans i peus amb cinc dits (polze oposables és sense dubte el més important perquè ens permet agafar coses)
Peus plantígrads.
Clavícules presents.
Ungles planes en lloc d'urpes.
Visió a color
Articulacions de l'espatlla i del colze ben desenvolupades.
Hemisferis cerebrals ben desenvolupats.

# data[].attributes.body
Els homo neanderthalensis sapiens van ser els únics homos procedents d'Europa i és on van viure. Van existir des de fa 230.000 mil anys fins fa 28.000 mil anys. Òbviament van heretar la majoria dels coneixements i característiques físiques dels seus antecessors, com utilitzar el foc, les eines, eren bípedes, la forma física de la columna, la pelvis gairebé idèntica però més ample.

Per altra banda, van presentar noves característiques com el front, que era baixa i inclinada, no tenien barbeta i també seguien el patró d'augment de capacitat cranial, en aquest cas una capacitat de 1500 cm³. A més a causa de la darrera glaciació van haver d'adaptar-se a les baixes temperatures, per tant, el crani allargat, la baixa estatura esquelet robust i el nas ample són aspectes físics causats per l'adaptació a aquest clima. Eren caçadors recol·lectors, és a dir, s'alimentaven a base d'una dieta omnívora. En el camp de les eines van especialitzar-les depenent de la tasca és a dir, cada tasca tenia unes eines especialitzades com per exemple un ganivet per tallar la carn. Van crear estructures socials relativament complexes, que consistien d'uns 30 individus. Van crear funerals pels morts cosa que demostra una clara autoconsciència. A sobre s'ha trobat que curaven les ferides i que tenien cura pels que formaven part del grup.

# data[].attributes.body
Els homo habilis, home hàbil, van aparèixer fa 2,5 milions d'anys i van morir fa 1,5. Vivien a la sabana africana i com els australopitecs eren bípedes i tenien braços llargs. Però van ser més intel·ligents que els seus antecessors, ja que van introduir la carn a la seva dieta (així doncs varen ser omnívors) cosa que va fer que augmentés la seva capacitat cranial i que el tub digestiu es fes més petit. Com en el cas dels seus avantpassats tenien els molars grans però també recoberts d'esmalt i les seves incisives eren més grans per poder tallar/d'estripar la carn. Els seus braços encara eren llargs i els dits eren corbats cosa que indica que es podien moure pels arbres. La seva capacitat cranial va arribar a 650 cm³. Tenien la pelvis més petita, cosa que va fer que els nadons naixessin prematurs, com a conseqüència havien de crear estructures socials i socialitzar-se per tal que sobrevisquin els nadons. Les estructures eren jerarquitzades amb una alfa, cada individu del grup tenia una tasca específica i fins i tot van crear una mena de llar on criaven als nadons. Medien entre 1,30-1,40 m i pesaven entre 52-32 kg. El més destacable sense cap dubte és que van ser els primers homes a utilitzar eines per tallar, triturar, defensar-se i possiblement caçar. Van utilitzar pedres volcàniques afilades i ganivets fets d'os.

# data[].attributes.body
Homo erectus, home ergaster, va ser el primer homo a sortir d'Àfrica i arribar a Àsia i Europa. Òbviament l'homo erectus era bípede, tenien la pelvis i el fèmur similar al nostre però més grans. Eren forts i robustos, i també alts; podien arribar al metre vuitanta. En realitat comencen a semblar-se molt físicament a nosaltres. Sense dubte el descobriment més important pels homo erectus va ser el foc. Van aprendre a manipular i crear foc això va ser monumental. Degut això tant els músculs del coll i la mandíbula com les dents van disminuir en mida, ja que el menjar era molt més fàcil d'empassar un cop cuit. A més com que el cos no havia de gastar tanta energia en descompondre el menja va poder utilitzar aquesta energia per pensar i utilitzar el cervell, això va fer que augmentés la capacitat cranial. L'homo erectus va existir des d'1,8 milions d'anys enrere fins a 300-70 mil anys enrere. Al principi tenia una capacitat cranial una mica més gran que al de l'homo habilis (800 cm³) al final van arribar fins a 1100 cm³. El foc també proporcionava calor en regions fredes com Europa. Eren omnívors però també eren molt bons caçadors i sa sap que podien caçar mamífers grans. Gràcies a la seva gran intel·ligència van poder fabricar moltes eines diferents que facilitaven la caça i la vida quotidiana. Van fer destrals, ganivet, llança, fenedor, etc. No només es menjava els animals capturats sinó que també va ser el primer homo a utilitzar la pell com roba per tapar-se. Vivien grups petits que no superaven 30 individus, ja que, els recursos eren limitats. A vegades dos grups diferents es podien unir per casar a mamífers més grans cosa que proporcionava més menjar i podien intercanviar informació.