# data[].attributes.body
Metafysikken dækker over mange typer af spørgsmål. Hans metafysik tager sit udgangspunkt i vores oplevelser og erfaringer med verden.

# data[].attributes.body
I Løgstrups tænkning er der ikke kun tanker omkring kristendom og etik, men også om kunst, børnelitteratur, pornografi, kirken, skolen samt en lang række politiske spørgsmål.

# data[].attributes.body
Enten er verden uendelig i sin udstrækning, eller også er den endelig.

Men når vi får fortalt, at verden er en endelig størrelse, så vælger vi os ikke at være tilfredse med denne metafysiske /kosmologiske teori.

Metafysikeren i os tænker/drømmer sig af sted ud til universets grænse og reflekterer: ”Hvis verden har en ydre grænse, så må der jo være noget på den anden side!”.

Metafysikeren kender vi alle fra vores egen tænkning. Vi er nemlig alle metafysikere, når vi stiller spørgsmål bag om vores viden om og erfaringer af verden.

# data[].attributes.body
Når det onde  er til stede som en tilbøjelighed i
den enkelte, står vi i valget mellem at drage omsorg for det
andet menneske (det gode) eller at tilsidesætte
det andet menneske til fordel for os selv (det  onde).
Vælger vi omsorg, så lyder vi den etiske fordrings krav, men
vælger vi tilsidesættelse, så forbryder vi os imod fordringen
og dermed det andet menneske.

# data[].attributes.body
Løgstrup mente at når vi møder nogle ændre vi på, hvordan de er. Han mener at vores reaktioner kan ændre et menneske på både godt og ondt, vi kan møde folk men glæde og med ondskab, hvilket kan ændre en persons dag eller liv alt efter hvad vi vælger.

# data[].attributes.body
Peter har på ingen måder lyst til at dræbe en anden, da han synes det er en meget dårlig ting.
Her er det onde slet ikke tilstede.

# data[].attributes.body
Peter har virkelig lyst til at dræbe et uskyldigt menneske.
Her er det onde imidlertid kun til stede i sindelaget hos personen.

# data[].attributes.body
Peter har myrdet et uskyldigt menneske.
Her er det onde ikke kun til stede, men også ført ud i livet, og derfor er dette det værste niveau

# data[].attributes.body
Kunst og erkendelse. Kunstfilosofiske betragtninger (1983

# data[].attributes.body
Skabelse og tilintetgørelse. Religionsfilosofiske betragtninger (1978)

# data[].attributes.body
Vidde og Prægnans. Sprogfilosofiske betragtninger (1976)

# data[].attributes.body
De store ord teologi (1973)

# data[].attributes.body
Solidaritet og Kærlighed (1972)

# data[].attributes.body
Norm og spontanitet (1972)

# data[].attributes.body
Kants kritik af erkendelsen og refleksionen (1970)

# data[].attributes.body
Opgør med Kierkegaard (1968)

# data[].attributes.body
Kants Æstetik (1965)

# data[].attributes.body
Kunst og Etik (1961)

# data[].attributes.body
Den etiske fordring (1956)

# data[].attributes.body
i Løgstrups etik er der 3 niveauer.

# data[].attributes.body
Dydsetiken er den ældste og den er meget anderledes end de 2 andre, i dydsetiken prøver man at opnå det gode liv. . I dydsetikken ser man på mennesket som et individ i et større hele, et samfund, og det etisk gode er at udfylde  fylde den rolle, man som individ indtager i samfundet.

# data[].attributes.body
Der Formalismus in der Ethik und der materiale Werteethik (1932)

# data[].attributes.body
i konsekvensetik fokuserer man på konsekvensen efter handlingen. En god handling er den der har den bedste konsekvens for alle.

# data[].attributes.body
Metafysik får en til at tænke f.eks. “Hvad der virkede i går, virker nok også i dag”. Alle er metafysiske i hverdagen.

Man antager at hvis det gik på en speciel måde sidste gang man gjorde er det sikkert det samme igen.

# data[].attributes.body
i pligtetik er en handlings konsekvenser irrelevante, når vi skal bedømme handlingen som god eller ond. Nogle handlinger er ganske enkelt gode eller onde uafhængigt af, hvilke konsekvenser de har. Hvad er vi forpligtede som, som mennekser

# data[].attributes.body
I metaetik ser man på de spørgsmål som besvarer hvad andre bør og ikke bør gøre. Religiøsitet ? Argumenter, og kan man overhovedet fortælle andre hvad de bør og ikke bør gøre

# data[].attributes.body
hvordan mennesket bør opføre sig overfor omgivelserne, ikke kun overfor andre mennesker, men også overfor dyr og natur.

# data[].attributes.body
Løgstrups arkivet

# data[].attributes.body
Rosalia Maria Pauly (1935)

# data[].attributes.body
-Æresdoktor (1965)
-Guldmedalje (1932)

# data[].attributes.body
Metropolitanskolen (lå ved domkirken i Kbh) fra 1920-1923

# data[].attributes.body
-Præst (1936-1943)
-Professor (1943-1975)

# data[].attributes.body
-Cand.theol. (1930)
-Martin Heidegger
-Hans Lipps

# data[].attributes.body
København

# data[].attributes.body
Knud Ejler Christian Løgstrup

# data[].attributes.body
2. september 1905