# data[].attributes.body
Négy éve egy szeminárium keretein belül indult útjára ez a blog, aztán feledésbe merült. Most pedig újra rátaláltam a portfólióm összeállítása közben. Nagyon érdekes olvasnom az egykori gondolataimat, ugyanakkor elkeserítő, hogy az "egyéb érdekességek" részhez csak még lelombozóbb cikkeket tudnék felsorakoztatni.
Ezek az utolsó hónapjaim a tanárképzésből, úgyhogy lehet, hogy mostanában még visszatérek pár gondolattal és újraélesztem ezt a blogot.

# data[].attributes.body
Szuper online tananyagfejlesztő oldal, sok játéklehetőséggel. Gyakorláshoz, játékos feladatmegoldáshoz tökéletes lehetőség.

# data[].attributes.attachment_link.title
Wordwall - Create better lessons quicker

# data[].attributes.attachment_link.description
Need a fresh teaching resource that fits your class and teaching style? Create a customized pack of interactive and printable activities in just one minute.

# data[].attributes.attachment_caption
A Kahoot-ot szinte már mindenki ismeri, de a Blooket, ami mondható a Kahoot nagytestvérének, sokszor ismeretlen a környezetem s a diákjaim számára. Imádják!

# data[].attributes.body
A félév utolsó feladatában egy egy órás youtube-videót kellett megnéznem a digitális történetmesélésről, majd ennek mentén létrehozni egy kérdőívet. Ez meg is történt, a kérdőívet itt megtaláljátok, azonban inkább magát a témát emelném ki, ugyanis a digitális történetmesélés nagyon izgalmas és kevésbé kihasznált módszer eddig Magyarországon.

# data[].attributes.attachment_link.title
Redmenta - az intelligens oktatási asszisztens

# data[].attributes.attachment_link.description
A Redmenta egy olyan feladatlapkészítő alkalmazás, amely megkönnyíti és gyorsabbá teszi az oktatók munkáját. Kezelése gyors és egyszerű.

# data[].attributes.body
Ebben a posztban öt Google alkalmazást fogok kiválasztani, melyeket valamelyik szaktárgyam tanításában használni tudnék, lejjebb azt is elolvashatjátok, hogyan.

Google, Google, oly sok segítséget nyújtott már nekünk diákként. De hogy segíthetne minket tanárként? Máris adok egy-két tippet.
1. Google Naptár
Igen, segítségünkre lehet ez az okos kis alkalmazás. Mindössze annyi a dolgunk, hogy itt rögzítjük az egyes beadandók időpontjait, meghívjuk a diákokat (akik szinkronizálják a mobiljukon a naptár alkalmazást), így le se tudják tagadni, hogy tudták, mikorra kell az adott feladat. Minden órán hasznos lehet, én különösen ajánlanám leendő osztályfőnököknek.
2. Google Sheet
Ez a táblázatkezelő alkalmazás lehetővé teszi, hogy a tanár és a dákok egyszerre szerkesszenek táblázatot, anélkül, hogy bárki kimaradna a munkából. Így a feladatvégzés átlátható, ebben az alkalmazásban pedig kiválóan lehet táblázatokat szerkeszteni, mondjuk nyelvtani témakörben. Mindenki az általa hozott tudást hozzáteszi, és így egy összefoglalást is lehet tartani.
3. Google Slide
Sokszor gondot jelent, hogy a csoportmunkákhoz készülő diasor nem egységes, vagy olykor az elkészítést csak egy áldozat végzi. Erre kínál megoldást a Slide, ugyanis, mint az eddigi Google alkalmazásokat, ezt is lehet párhuzamosan szerkeszteni. A Slide kiválóan alkalmazható egy-egy témakör prezentációs feldolgozásához, például irodalom órán egy-egy szerző életrajzának színesebb bemutatásához, kombinálva a Youtubebal még audiovizuális élményt is létrehozhatunk.
4. Google Drawings
Újabb közösen  szerkeszthető alkalmazás, ezúttal rajzok kivitelben. Irodalomórára vagy németórára ajánlanám, egy-egy vers vagy szöveg gondolattérképen való vázlatolásánál. Ez a munkaforma kreativitást is elvár, és aktivizálja a diákokat, hiszen formabontó lehetőségeket kínál.
5. Google Earth
Személyes kedvencem, az Earth. Ennél az alkalmazásnál, én egy németórát vizualizálok, ahol a nemzetiségi német kisebbségekkel foglalkozunk, és az Earth segítségével megnézhetjük, hogy hol laknak, akikről beszélünk, a településeik mennyire őrizték meg nemzetiségi jellegüket, milyen körülmények közt élnek ma.

Úgy gondolom, a Google alkalmazások még számtalan jó lehetőséget rejtenek magukban, némelyikről nem is tud(t)unk esetleg, de mindenképpen támadható tulajdonságnak tartom a mai informatikai felkészültség mellett (alias olykor nincs internet, vagy eszköz az iskolákban), hogy ezek a lehetőségek mind-mind interneteléréshez kötöttek. Épp ezért, azt gondolom, jó, ha be tudjuk őket vezetni az oktatásba, de egyelőre nem szabad csak ezekre alapozni egy tanórát.

# data[].attributes.body
Sziasztok!

Hát, finoman szólva is el vagyok maradva a bejegyzésekkel, de már jelentkezem is egy podcastről szólóval.
Ebben a feladatban létre kellett hoznom két csoporttársammal egy olyan podcastet, amiben a filmek és a tanítás metszéspontkáról beszélünk, ezzel egy kis segítséget/ kedvcsinálót nyújtva.
A beszélgetést én kezdtem meg, hallatszik is, hogy kicsit izgulok, de egyébként nagyon élveztem a feladatot. Millió köszönet az anyag megvágásáért egy barátomnak, aki igazán profi ebben (úgyhogy az elkészült anyag ezért ennyire profi). Mindenesetre nagyon érdekes feladat volt, és jók lettek a többiek podcastjei.
Ezeket a lenti linken találhatjátok meg, ha minden igaz...

# data[].attributes.attachment_link.description
A Tanár leszek, vagy mégsem? című cikk megjelenésével párhuzamosan zajlott az első tanítási gyakorlatom. Rengeteget tanultam a pedagógiáról, a diákokról és magamról egyaránt, leírhatatlanul sok felemelő impulzus ért. A gyakorlat bőven felülmúlta az elvárásaimat - így ez most ambivalensen hangozhat -, de a pozitív élmények miatt vagyok igazán szomorú.

# data[].attributes.body
Ebben a feladatomban négy olyan feladatot kell megterveznem, mely jól kivitelezhető szófelhő program segítségével. Ezek a feladatok egyaránt adhatók kezdő és haladó németeseknek, hiszen egy szótárral mindegyik feladat megoldható, és minden tanulásszakaszban hasznos. A feladatokat adhatjuk egyéni munkának és csoportos munkának egyaránt, valamint lehet hazaadott feladat és egy projektor és laptop segítségével akár közösen a tanórán is végezhetük őket, akár az órán tanult szavak felhasználásával (bár így nem érzem olyan biztosnak azt, hogy mindenki megfelelően bevonódik).

1.      Névelők

A téma mindig aktuális, sőt a tananyaggal való haladás során egyre nagyobb jelenősége van, hiszen a német nyelvtanban mindenhol szükség van a névelők ismeretére. Ebben a feladatban a diákoknak szavakat kell gyűjteniük, és színnel jelölni, hogy der – kék –, die – piros –, das – sárga – vagy többesszám – zöld – névelővel rendelkezik-e a szó.

2.      Múltidők

A feladat hasonló, mint a névelőknél, csak itt egy-egy igét kell „szerepeltetni” azonos színnel és 3 igeidővel (jelen, múlt, 2. múlt – E/I.) feltüntetve. Pl.: sprechen, sprach, h. gesprochen; putzen, putzte, h. geputzt. A szófelhőben minden szó minden alakja külön tételként kell szerepeljen, hogy aztán a szavakat összekeverve a színek alapján kereshessük vissza a „triókat”.

3.      Kötőszavak – szórend

Németben a kötőszó meghatározza a tagmondatok szórendjét: egyes kötőszavak egyenes, mások fordított, megint mások KATI szórenddel járnak. Ebből kiindulva a gyerekek feladata az lenne, hogy szórend szerint külön-külön színnel megjelenítve gyűjtsék felhőbe a legfontosabb kötőszavakat.

4.      Elválós - nem elválós igék

A feladatban legalább 26 (13 elválós és 13 nem elválós) igét kell feltüntetni, két jól elkülöníthető színnel jelezve, hogy azok melyik csoportba tartoznak.

A képen egy példát láthattok az első (névelős) feladat végrehajtására.

# data[].attributes.body
A diákok feladata egy film megtekintése idegen nyelven (esetünkben a Bosszúállók, angolul), majd ennek mentén egy összefoglaló térkép készítése, az adott idegen nyelven. A térképnek  tartalmaznia kell a szereplőket, információkat a készítő stúdióról, az alapként szolgáló műről és egy kis összefoglalást a sorozat további részeiről (ha van).
A gondolattérképet egy csoporttársammal, Ferivel hoztuk létre, és mivel szakpárjainkban az egyetlen közös az volt, hogy mindketten tanítunk majd nyelvet, egy nyelvórához ajánlható feladatot választottunk. Kicsit nehezen találtunk rá erre a témára, de utána már zökkenőmentes volt a közös munka.

# data[].attributes.attachment_link.description
Public mind map by Ferenc Makai. Create your own collaborative mind maps for free at www.mindmeister.com

# data[].attributes.body
Ebben a bejegyzésben egy könyvjelző alkalmazást fogok nektek bemutatni. Az általam választott alkalmazást már egészen sokan ismerik, azonban úgy gondolom, még mindig nem kapta meg eléggé az őt megillető figyelmet.

Ez az alkalmazás nem más, mint a Pinterest. Ez az applikáció könnyen hozzáférhető, egy gyors regisztráció után máris gyűjtögethetjük a jobbnál-jobb ötleteket akár mappákba rendezve.

Mivel az a feladatom, hogy négy olyan ötletet írjak, ami az egyik szaktárgyamhoz alkalmazható, úgy gondoltam, a német nyelvet választom, hiszen talán ehhez lehet a legtöbb csemegét találni, ami gimnáziumban is felhasználható.

Az első ötlet egy bevezető feladat, ami az alkalmazás használatát segíti, úgy, hogy közben mégis csatlakozzon a németórákhoz. Ebben a feladatban olyan képeket kell a tanulóknak gyűjteniük, amik összefoglalják az addigi ismereteiket a német nyelvről, a nyelvet használó országokról, viseletről, kultúráról stb. Ez gyakorlatilag bármilyen felkészültségiszintű diáknak adható, mintegy bemelegítésként.

A második ötletem az olyan német nyelvterületek megismerését segíti, ahol a német nyelvet a többség beszéli. A tanulóknak olyan térképeket kell gyűjteniük, amik összefoglalják az országok területi felosztását. Ezt nyugodtan elvégezhetik a tanórán is, hiszen pár perc alatt lehet ilyen térképeket találni. Ez után már közösen is feldolgozhatjuk a témát.

Harmadik ötletem kezdő németeseknek lenne a legmegfelelőbb, hiszen a német nyelvtan alapját, a névelőket hivatott feltérképezni. A diákoknak otthon kellene az alkalmazás segítségével egy olyan táblázatot keresniük, ami a névelők fejezetet dolgozza fel, a számukra legszimpatikusabb módon. Ez leginkább az első pár tanórán használható, hiszen ezt követően további nyelvtani alapokat kell feldolgozni.

A negyedik ötlet pedig egy olyan szintre viszi a nyelvtanulást, ami már inkább a haladóknak ajánlott. A diákoknak német vicceket kell keresniük az alkalmazás segítségével. Hiszen akik már az idegen nyelv humorát is megértik, valóban magas szinten művelik azt. Éppen ezért ezt a feladatot inkább csak olyanoknak adnám ki, akik emelt szintű érettségire, vagy C1-es nyelvvizsgára készülnek. Hasonló nehézségű még a szólások és közmondások megértése.

# data[].attributes.body
Újabb hasznos linkek a csoportunk minden tagjától (majdnem minden tárgyhoz) a Diigo honlap segítségével

# data[].attributes.attachment_link.title
Best content in KTM-IKT 2018/2019/1 | Diigo - Groups

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nincs már sok hátra, hogy kézhez kapjam a tanári diplomámat. Hamarosan hivatalosan is középiskolai pedagógussá avatnak, végre értelmet nyer hatéves egyetemi kínszenvedésem. Vagy mégsem.

Papíron tanár leszek, a valóságban viszont sosem leszek az, és nem azért, mert nem tanítanék szívesen. Már 5 évesen a 3 éves húgomat oktattam az élet nagy dolgairól, az oviban is mindig tanár néniset akartam játszani. Jól kijövök a kamaszokkal, szívesen tölteném velük a napjaimat és szívesen vezetném be őket a nagybetűs életbe. Lennék pedagógus, mert szenvedélyem a szakma. De nem leszek.

Mire elég a tanári fizetés?

Képtelenség megélni abból a fizetésből, amit egy tanár kap. Számszerűsítve, a mesterdiplomás pedagógusok kezdő fizetése nettó 135 000 forintban merül ki. Később sem emelkednek sokkal magasabbra a juttatások, több mint 10 évet kell lehúzni a szakmában ahhoz, hogy 200 000 forint fölé kússzon a havi fizetés. Végeztem egy gyors fejszámolást, és kristálytisztán kijött, hogy így nem hogy egy saját lakásra nem telik majd, de egy albérletet sem leszek soha képes fenntartani. És akkor annak az életszínvonalnak a megteremtéséről, amely lehetővé tenné a gyerekvállalást, még csak szót sem ejtettem.

Kérdezem én - szerintem joggal, - hogy ez vajon normális-e? A tanári diplomások többsége már rég elhagyta az országot, vagy beült egy irodaházba dupla, olykor tripla ennyi pénzért. Az ország hamarosan pedagógusok nélkül marad, nem véletlen vannak tele az álláskereső portálok „bármely szakos tanárt keresünk" jeligéjű hirdetésekkel.

Mennyit kell dolgoznia egy tanárnak?

Nem azért kevés a tanári fizetés, mert keveset is kell dolgozni. Hatalmas tévhitben élnek azok, akik ezt gondolják. Lehet, hogy kapunk másfél hónapnyi nyári szünetet, de szükségünk is van rá azok után, hogy előtte hetekig több száz gyerekért voltunk felelősek. A pedagógusok élete leírhatatlanul sok adminisztrációval, továbbképzéssel, dolgozatjavítással és órára való felkészüléssel jár. Megkötik a kezünket és azt várják, hogy dolgozzuk ki a belünket is, csak épp a jutalomról feledkeznek meg.

Milyen egy tanár presztízse?

Hogy a mije? Tanárokként csak lekicsinylő pillantásokat, degradáló szavakat kapunk. Ambíciótlannak gondolnak minket, amiért képesek voltunk tanári szakra jelentkezni, lenéznek minket, amiért beérjük százvalahány ezer forinttal. Néha elgondolkodom, vajon az ilyen kicsinyes emberek mit akarnak, az ő gyerekeiket ki tanítsa majd? Vagy mit gondolnak, ők kiktől szerezték a tudást, amely a Mustangjukig juttatta őket?

Megéri-e tanárnak menni?

Okkal merül fel a kérdés, hogy megéri-e mindez. Azért ülünk hat évet az egyetemen, hogy utána másodállást kelljen vállalnunk a megéléshez. A kötelezővé tett továbbképzéseket sok esetben magunknak kell finanszíroznunk, de utánuk sem kapunk több pénzt. Senki sem becsül meg minket, a szülők java még csak emberszámba sem vesz. A kiégés ezen a területen az egyik leggyakoribb. Vérbeli pedagógusok szívüket és lelküket ölik a szakmába, de kemény munkájuk nem tűnik kifizetődőnek. Mi kéne, hogy motiválja a tanárjelölteket?

Én minden naivitásomat az egyetemen hagytam már, nem reménykedem a reménytelenben, nem hiszem, hogy a helyzet változni fog. Addig legalábbis, amíg a politikusok fizetéseit emeljük fel milliókra, egészen biztosan nem.

Egy életre el kell felejtsem a hivatásomat, ha élni szeretnék. Gyerekként azt mondták nekem, az lehetek, aki csak lenni akarok. Nem szomorú, hogy ez csak kegyes hazugság volt?

# data[].attributes.attachment_link.description
Nincs már sok hátra, hogy kézhez kapjam a tanári diplomámat. Hamarosan hivatalosan is középiskolai pedagógussá avatnak, végre értelmet nyer hatéves egyetemi kínszenvedésem. Vagy mégsem. Papíron tanár leszek, a valóságban viszont sosem leszek az, és nem azért, mert nem tanítanék szívesen. Már 5 évesen a 3 éves húgomat oktattam az élet nagy dolgairól, az oviban is mindig tanár néniset akartam játszani.

# data[].attributes.body
Rengeteget gondolkodtam azon, hogy mit is írhatnék a „tanítási filozófiámról”. Végül az Édesanyámmal való beszélgetés segített megfogalmazni az ezzel kapcsolatos gondolataimat. Ő maga is pedagógus és rögtön megértette, hogy mi is a problémám a feladattal. Beszélgetésünk után újra átgondoltam, mit írhatnék a filozófiámról, majd arra jutottam, hogy – egyelőre – semmit. Mivel még csak harmadéves tanár szakos hallgató vagyok, irreálisnak érzem, hogy valódi tanítási filozófiát tudjak megfogalmazni. Ebben az időszakban még inkább azt tartanám fontosnak és reálisnak, hogy olyan mintákat keressek, amiket szívesen követnék kezdő pedagógusi éveimben, majd ezek felhasználásával megkonstruáljam a saját filozófiámat. Az ilyen követendő példák megválasztása legalább olyan fontos, mint a saját tanítási filozófia megfogalmazása, sőt sokkal nagyobb segítség lehet, amíg a saját filozófiámat nem tudom gyakorlatban is kipróbálni.

Ilyen példát szolgáltat számomra az Édesanyám, aki bár nem azzal a korosztállyal dolgozik, amivel majd én szeretnék – míg én a gimnáziumi korosztályt céloztam meg, ő alsó tagozatos diákokat tanít –, de rengeteg módszertani eszközét tudnám majd magam is használni. Édesanyám már tíz évvel ezelőtt is alkalmazta a most nekem oktatott – gyakran újként feltüntetett – módszereket, mint például a kooperatív tanulásszervezés, vagy a szemléltetőeszközök sokszínűsége. Jó érzékkel fordul az egyes diákok felé és találja meg a nekik megfelelő munkaformát, feladatot. Tudom, hogy bármikor lesz problémám a pályafutásom során, hozzá nyugodtan fordulhatok.

Követendő példaként több gimnáziumi tanárom is megjelenhet számomra, például a magyartanárom, aki rendkívül jó volt a tanulók érzékenyítésében; történelemtanárom, aki kiváló szaktanár volt, azonban számomra legszimpatikusabb az ő pedagógusalakjában a diákokhoz való támogató hozzáállása volt; informatikatanárom, aki valahol a tanár, az osztályfőnökhelyettes és a haver közt helyezkedett el, és angoltanárom, aki szintén egyszerre ápolt velünk tanár-diák és haveri kapcsolatot is. Egyenként, kisarkítva egyikük magatartását se venném át, azonban összegyúrva ők lehetnének a tökéletes gimnáziumi tanár. (Bár véleményem szerint ennyi személyiségjegyet egy emberben ötvözni lehetetlen, minimum tudathasadásosnak kellene lennie a delikvensnek.)

Az ismert négy féle tanuláselméletet nem külön-külön alkalmaznám, hanem a számomra szimpatikus, hasznosnak gondolt elemeket ragadnám ki, és ezeket „összegyúrva” dolgoznék velük. Így hát könnyebb lenne azt kiemelni, ami számomra kevésbé szimpatikus. Úgy gondolom, tőlem a behaviorista elmélet áll a legtávolabb. Bár nem vitatom, a gyakorlás valóban nagyon fontos eleme a tanulásnak, úgy gondolom, hogy az elmélet által megfelelőnek tartott komponensek, mint a tanár tekintélyalapú instruktori jelenléte és a frontális tanítás nem a legmegfelelőbb módszerek. Számomra fontos, hogy a pedagógus ne egy külső szemlélőként jelenjen meg a tanulásban, sokkal inkább facilitátorként vagy esetleg csapattagként. A tanulás alapjaként pedig a kollaborációt, csapatmunkát, interdiszciplináris, önálló gondolkozást és feladatmegoldást választanám.

A diákokat oktatásában célom az lenne, hogy közös munkánk végeztével ne csak a kimeneteli követelményeknek feleljenek meg, hanem szeretném segíteni sok más terület fejlesztését is, ami gyakorlati tudást ad majd az élethez.

Úgy gondolom tanítási stratégiát addig nem lehet választani, míg a pedagógus nem ismeri a „célközönséget”. Hiszen ennek az alapja az kellene, hogy legyen, hogy az osztályban/csoportban lévő diákok érdeklődését meg tudjuk ragadni, egyéni beállítottságaikat ki tudjuk aknázni egy-egy témához köthető feladattal, még ha az nem is annyira köthető szorosan a saját szakterületünkhöz. Ezért az elsődleges a stratégiánál a tanárok rugalmassága és sokszínűségre való törekvése, hogy minél több tanulótípust aktivizálni tudjon.

A tanulási környezet is nagyon fontos eleme a tanításnak. Többször is felmerült már bennem, hogy felső tagozatban és gimnáziumban miért nincs erdei iskola, hiszen úgy gondolom ez nem kellene korhoz kötött legyen. A módszerek korosztályhoz igazítása után továbbra is kiváló helyszínként alkalmazhatnánk az erdei iskolákat, hiszen kicsit kimozdítaná a diákokat a megszokott környezetből és formabontó módon oszthatnánk meg velük az egyes tárgyak ismeretanyagát. Ugyanígy jó ötletnek tartanám a külső helyszínek felkeresését, ami a diákok a hozzáállását is megváltoztathatná – hiszen előfordul, hogy a diákok az iskolából kilépve rögtön érdekesebbnek tartanak mindent – és olyan helyekhez, dolgokhoz köthetnék a tudást, amik segítik a „lehorgonyzás” folyamatát. Mindezekre azonban 45 perc – azaz egy iskolai tanóra – ritkán elegendő (talán érdemes megfontolni az alternatív iskolák egyes módszereinek rendszer szintű bevonását).

A diákok értékelése ismét egy olyan pont, amiben elég nehéz a tanulok ismerete és a gyakorlatok kipróbálása nélkül dönteni. Mindenesetre gimnazista korommal több féle értékelési formával találkoztam, de nehéz lenne egyre is azt mondani, hogy „Igen, én ezt választom!”, ugyanis minden érmének két oldala van, és nincs olyan sablon, ami minden diákra megfelelően illeszkedne. Ennek ellenére már most tudom, hogy fontos lenne a folyamatos visszajelzés, hogy a diákok ne csak a témazáró dolgozat után jöjjenek rá, félév végén, hogy bizony „bajban van a haza”. Úgy gondolom, nem szabad csak jegyekkel értékelni, de mondjuk a "pirospont-feketepont" módszert (és az ehhez hasonló módszereket is csak bizonyos korosztály számára érzem létjogosultnak. Ennek ellenére jó lenne, ha minden órán végére be tudnánk vinni valami reflektálásra alkalmas módszert, amivel én, vagy a társaik vissza tudnak jelezni a diákokra, ugyanakkor nem szeretném, ha ezt kényszernek vagy tehernek, esetleg a megszégyenítés eszközének élnék meg a diákok. De úgy érzem ezt már tényleg csak úgy tudom majd tökéletesíteni, ha megismerem az osztályaimat.

A technológia integrálása is fontos számomra, hiszen ez igazán meghatározó a diákság életében. Szerencsére igencsak érdeklődöm ez iránt a terület iránt, s úgy érzem, hogy személyes érdeklődésem kiegészítéseként az egyetemi képzés nagyon jó szakmai tudást fog hozzátenni ehhez. Szeretném majd a lehető legtöbb eszközt (web 2.0-ás lehetőségek, erre kitalált programok és eszközök) segítségül hívni a tanításhoz, ami csak a rendelkezésemre áll. A pedagógia is egyre több módszerét igyekszik átültetni a technika világába, és szerencsére jól is működik a tanítás és a technológia kettőse.

Nagy valószínűséggel azonban ezt a „filozofálást” még sokszor át fogom írni, hiszen napról napra változik a bennem élő kép a tanításról.

# data[].attributes.body
Erre a hétre feladatom volt a tanítási filozófiám közkinccsé tétele. Az ezzel való elmaradásomnak csupán egy oka van. Nem tudtam még megírni a tökéletes tanítási filozófiát.
Mivelhogy mindegy meddig filozofáltam, arra jutottam, a tökéletes tanítási filozófia nem létezik, valószínűleg ennek a dilemmának az lesz a vége, hogy megkésve bár (és kissé elégedetlenül), de a nagyérdemű elé tárom (tökéletlen) tanítási filozófiám.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
WordArt.com is an AI-powered word cloud generator that enables you to create amazing and unique word clouds with ease.

Professional quality results can be achieved in no time at all, even for users with no prior knowledge of graphic design.

Word clouds (also known as tag cloud, word collage or wordle) are visual representation of text that give greater rank to words that appear more frequently.

Word clouds are perfect for creating stunning personalized gifts. No sign up required!

# data[].attributes.attachment_link.title
Create Stunning Word Clouds in Seconds | WordArt.com

# data[].attributes.attachment_link.description
WordArt.com is an online word cloud generator that enables you to create amazing and unique word clouds with ease

# data[].attributes.body
Digitális technológia szerepe a tanári kompetenciaterületeken/2

Rögtön ezután folyatnám is sorban a második tanári kompetenciával, ami a „szaktudományi, szaktárgyi és tantervi tudás integrálása” elnevezésű kompetenciaterülettel. Ez a terület számomra sokkal magától értetődőbb, úgy gondolom, szinte mindennap találkozunk ennek a kompetenciaterületek és a digitális eszközök használatának összefonódásával. Gondoljunk csak pár ismertebb weboldalra, mint az okosdoboz.hu, a learningapps.org vagy a zanza.tv. Ugyanígy segítségünkre lehetnek még a telefonos alkalmazások, mint a Drops nevű szótanuló program vagy a Doulingo, és sok más olyan eszközzel találkozhatunk még, ami segítségünkre lehet. Én elsősorban tantermi környezetben inkább a weboldalakat tudom elképzelni, hiszen a legtöbb könnyen kezelhető, egyszerre többen is láthatják, és gyakran ötvözi az egyes tudományterületeket, ami nagyon fontos az összefüggések felismerésében s az egységes tudás kialakításában.

Ide pedig a Learningapps bemutató videóját hoztam nektek 😊

# data[].attributes.body
Digitális technológia szerepe a tanári kompetenciaterületeken/1

Az egyes számú kompetencia, mellyel egy pedagógusnak rendelkeznie kell a „Tanulói csoportok, közösségek alakulásának segítése, fejlesztése” névre hallgat. Feladatom arról írni, hogy milyen szerepet játszik a digitális technológia ezen a területen. Azért ezzel a kombinációval kezdtem, mert úgy érzem, hogy mindkettő alkotóeleme, a csoportalkotás, és a digitális eszközök bevonása fontos szerepet játszik napjaink pedagógiájában. A csoportmunka rendkívül fontos eszköze az oktatásnak, hiszen sokkal hatékonyabb módszereket lehet alkalmazni általa, mint a frontális tanítás. Az IKT-s eszközök pedig további fejlődési lehetőségeket kínálnak, a haladó szellemiségű – és megfelelő anyagi hátterű – iskolák általában már bevonják valamilyen szinten a mindennapi oktatásba, hiszen lássuk be, a diákok többségének már nemhogy olyan napja, de szinte már 45 perce sincs, amiben ne játszana szerepet a technika. Ezeknek a technikáknak, eszközöknek a bevonásával tágul a felhasználható tér, sőt könnyebb, gyorsabb tud lenni az információáralmás. Épp ezért fontos az oktatás párhuzamos fejlődése, hiszen adott a szükség és a lehetőség is, egyszerűen csak meg kell ragadni azt és élni kell vele. Természetesen nem azt mondom, hogy minden óránkat IKT-s eszközök bevonásával kellene tartani, hogy dobjuk ki a könyveket, füzeteket, ceruzát, tollat. Ugyan! Nem lehetnék vérbeli magyarszakos, ha ez lenne a nézetem. Csak arra célzok, hogy ez egy jó eszköz, amihez nyúlhatunk. Tisztában vagyok azzal is, hogy nem minden lehetőség adott ahhoz, hogy „elektronizáljuk” az oktatást. Voltam már olyan hospitáláson, ahol a tanár egy gondolatébresztő videóval szerette volna kezdeni az órát, majd a videó felénél elment az épületben az áram. Úgy gondolom, ez is mutatja mennyire gyerekcipőben jár még ez az újítás.  Viszont le a kalappal a tanár előtt, aki ilyen helyzetben is megőrizte a nyugalmát, vett egy levegőt és zökkenőmentesen áttért „offline módra”. De térjünk vissza a kettősünkre. Csoport és IKT. Manapság számos olyan lehetősséggel szolgálnak ez IKT-s eszközök, amik a csoportok szervezésében segíthetnek, újdonságot jelenthetnek. Egy kis kreativitással sok szinte bármit használhatunk ilyen céllal. Ha nem akarunk messzebb menni, rögtön ott a sokunk által használt Facebook, hiszen már itt is létrehozhatunk csoportokat a diákjainknak, és használhatjuk az anyagok megosztására, megbeszélésre, vagy üzeneteink továbbítására. De hogy pár másik példát is említsek, hasznunkra lehetnek az (egyszerű) blogok, mint virtuális osztálytermek, egy külön e célból működő oldal, a TeamUP, vagy a magyar fejlesztésű TWTool (TeamWorkTool) amit Havassy Andrásnak és Mihályi Barnabásnak köszönhetünk.

És végezetül hadd osszak meg veletek egy videót, ami nem az osztálytermi kereteket mutatja meg, de vázolja a digitális eszközökben rejlő lehetőségeket:

# data[].attributes.attachment_link.title
Inlight Spark - Next generation teamwork tool in virtual reality

# data[].attributes.body
Nekem nagyon bevált ez a program, praktikus, könnyen kezelhető, és nem utolsó sorban nagyon mutatós a végeredmény. Ajánlom mindenkinek!

# data[].attributes.body
Szeretnék megosztani veletek egy általam írt, nem is olyan régi facebook-bejegyzést, amit egy érdekes és kicsit elszomorító - a posztban meg is osztott - cikk ihletett.

# data[].attributes.attachment_link.description
Szeretném azt hinni, hogy azzal, hogy megosztom ezt a cikket, több emberhez eljut a gondolat: "A pedagógus hivatás értékes, és nem csak nyári szünetből áll." Hat éves képzésem felénél tartok, többet...

# data[].attributes.body
Jövőbeli nyelvtantanárként az egyik legfontosabb - általam kb. naponta látogatott oldal.
Lá(toga)ssátok szeretettel.

# data[].attributes.attachment_link.description
A hivatalos, ingyenes helyesírási tanácsadó portál - egyenesen a Magyar Tudományos Akadémia Nyelvtudományi Intézetétől. Helyesírási szabályzat, helyesírás, különírás-egybeírás, helyesírási hibaellenőrzés, nevek helyesírása, elválasztás, számok helyesírása, dátumok helyesírása, ábécésorrendbe rendezés.

# data[].attributes.body
Üdv kedves idetévedők!

Szabina vagyok, harmadéves tanárszakos hallgató az ELTÉ-n. A szakpárom magyar; német és nemzetiségi német nyelv és kultúra (tanára – szép szabályosan, ahogy a felvi.hu-n olvasható). Ebből kifolyólag fontos, hogy kommunikatív legyek, szívesen foglalkozzak nyelvekkel és rengeteget olvassak. Mindezek (többnyire) jellemeznek is engem, ami kész szerencse, hiszen mindkét szakomon kemény követelményrendszer kívánja meg tőlem a fent említetteket.  A két főszakom mellett természetesen szakmódszertani és tanításorientált órákon is részt veszek. Ez a többnyire a pedagógiai és pszichológiai kar szemináriumait és az ezeket kiegészítő előadásokat jelenti. Fontos és sokakat meghökkentő tény még a képzésemről, hogy a képzési időm 6 év, azaz 12 félév, ami közel se mondható kevésnek.

Képzésem alatt igyekszem minél sokrétűbb tudásra szert tenni, így nem csak a saját képzésem által meghatározott tárgyak iránt érdeklődöm, de ha időm – és kreditlimitem – engedi, más karok óráira is behallgatok, vagy kiegészítő képzéseket keresek. Ezért hát múlt félévtől csatlakoztam egy pedagógia és pszichológia központú képzést kínáló szakkollégiumnak, az Illyés Sándor Szakkollégiumnak, mely a 2 éves képzésidő végén kiegészítő oklevelet ad majd. Érdeklődöm az ELTE által szervezett informatikai kiegészítő képzés iránt is, hiszen az eljövendő nemzedék már olyan kompetenciákkal érkezik majd az iskolába, ami mellett az én tudásom csekélynek tűnhet majd, ezért igyekszem ilyen téren is folyamatosan képezni magamat. Szabadidőmben szeretnék önkéntes munkát is vállalni, mint önkénteskedés nagyszabású nyári táborokban, vagy év közben tankörökben, tanodákban. Később esetleg szívesen vállalnék korrepetálást is, azonban amíg a képzésem felét el nem végeztem, nem érzem magam eléggé felkészültnek.

Tanárszakosként fő hivatásomnak természetesen az eljövendő nemzedék tanítását érzem. Elsősorban gimnáziumban szeretnék majd tanítani, de mivel az elsődleges szempontom az, hogy gyerekekkel dolgozhassak, általános iskolában is szívesen kipróbálnám magam. Mindenesetre akármilyen korosztálynál is kötök majd ki a jövőben, nagyon fontosnak tartom, hogy osztályfőnök lehessek. Szeretnék támogató és otthonos légkört kialakítani a diákjaimmal az együtt töltött években és úgy gondolom, ezt osztályfőnökként tudom leginkább megvalósítani.
(kiegészítésnek egy fenomenális magyarázós kép rólam)

# data[].attributes.body
Tehát a blogírás nem saját ötlet volt, bár már egy ideje játszottam a gondolattal, hogy saját blogot indítok.
Viszont most itt a lehetőség, hogy kipróbáljam, úgyhogy bele is vágok.
Ráadásul a Padlet nagyon izgalmas felület. Már alig várom, hogy kitapasztaljam.