# data[].attributes.body
Vi började med att tänka ut hur vi skulle få vattenverket att funka. Vi gjorde om hela vattenverket ganska många gånger för att få det perfekt.
Vi började med att prata om vilka material vi skulle ha med i vattneverket och vilka som skulle ta med rekvisistan.
Efter det kom vi fram hur vi sulle bygga vattenverket och började jobba på ritningen.
Ritningen blev aldrig rikitgt klar förens i slutet då vi ble klar eftersom vi fick olika problem på vägen. Vi fick ändra en massa saker. Våran första tanke var att vattenverkat skulle vara ett torn i flera steg. Vi ändrade oss senare för att man skkulle se hela processen. Första steget som vi byggde var avloppsvattnet som sedan ska renas i filtreringen. Efter det började vi tänka på hur stegen skulle va och hur dom skulle funka. Vi tänkte även att vi skulle ha en höjd på frösta steget så att vattnet skulle tas ner genom alla steg och inte fastna, så vi gjorde det som en trappa. andras teget var kemikalie. Då tog vi en burk och la den under hålet som vattnet rinner ut i första steget. För att få lite effektion så la vi i några små partiklar som skulle se ut som små kemikalie partiklar.
Sen var det snabbfiltreringen. Vi la ett tunt lager sand som vattnet skulle rinna genom så att den skulle filtreras snabbt.
och sedan långsamfilreringen som vi la ett tjockt lager snad så det skulle gå långsmat. Allt filtrerades tillsammans i flaksan och rent vatten kommer ut, inte drickbart.

# data[].attributes.body
Vi började med filtret och dens grund. VI har en bunk som filtret ligger i. Vi har en flaska ovanpå burken som ska försöka bli som själva uppumpningen utav vattnet från sjön.
Till nästa steg så har vi kemikalien som ligger i en burk som vi hällde i småpartiklar som skulle likna kemikalien. Sedan gårvattnet ut i den tredje processen. Den tredje processen är snabbfiltrering som vi har lagt sand i grunden av. Vattnet förs sedan vidare ner i ett sugrör till långsamfiltrering. Vattnet blir tillslut filtrerat i den sista processen där vattnet kommer ut rent, vattnet blir också påljusst av PH-ljus. Utifrån ett hål i flaskan.
Dom material vi har använt är:
Turkisk yoghurt burk
glass burkar 4 st
plastflaskor 4 st
sugrör 3 st
plastlock 4st
flask kork 1st
filter 2 st. Men vi använde ca 6 st för att testa
plastmuggar 4st
papperkarton, stor bit
papperskartong liten 6st
genomskinlig burk 1st
grönt papper
träpinne
limpistol
lim
tejp

# data[].attributes.body
Stockholms dricksvatten produceras vid Norsborgs och Lovö vattenverk. Vattnet renas i flera steg innan det pumpas ut på ledningsnätet och levereras sedan till folket.

Varje dygn producerars cirka 370 000 kubikmeter dricksvatten till över en miljon människor i Stockholmsområdet.

Först silas vattnet rent från större föremål.

Aluminiumsulfat tillsätts för att få partiklar att klumpa ihop sig och sjunka till botten.

Vattnet passerar ett så kallat snabbfilter, ett metertjockt filter av sand, där resterna av partiklarna fastnar.

Sista reningssteget är långsamfiltret. Ett sandfilter där vattnet renas i cirka åtta timmar. Här renas också vattnet biologiskt av mikroorganismer som livnär sig på ämnen som annars skulle ge vattnet lukt och smak.

Innan vattnet pumpas ut på ledningsnätet behandlas det med uv-ljus som är ett effektivt desinfektionsmedel mot exempelvis parasiter, så som cryptosporidium. Därefter tillsätts en liten mängd kloramin för att säkerställa högsta kvalitet fram till kranen.

# data[].attributes.body
Mindre än 20 procent av vattenledningarna löpte på valvbågar. Större delen av vattensystemet låg under marken. Ett exempel på detta är Aqua Marcia, som färdigställdes år 140 f.v.t. Den var omkring 92 kilometer lång, men valvsträckan mätte bara 11 kilometer.

Innan man började bygga en akvedukt undersökte man vattenkällans kvalitet, kvantitet och smak. Man tog också hänsyn till hur lokalbefolkningen som drack vattnet mådde. När en källa blivit godkänd beräknade lantmätare vilken bana, lutning, bredd och längd vattenledningen skulle ha.

Man gjorde till exempel inspektionsbrunnar och schakt för att kunna komma åt sektioner som låg under marken. Vid större reparationsarbeten kunde ingenjörer tillfälligt avleda vattnet från en skadad sektion.

Aqua Marcia, som nämndes tidigare, förde till exempel dagligen in omkring 190 000 kubikmeter vatten i Rom