# data[].attributes.headline
Розпорядження КМУ від 21 червня 2024 р. № 570-р  «Про заходи з відзначення у 2024 році  Дня пам’яті захисників України, які загинули  в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність України»

# data[].attributes.subject
Розпорядження КМУ від 21 червня 2024 р. № 570-р  «Про заходи з відзначення у 2024 році  Дня пам’яті захисників України, які загинули  в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність України»

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.title
Про заходи з відзначення у 2024 році Дня пам’яті захисників України, які загинули в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність України

# data[].attributes.attachment_link.description
Розпорядження Кабінету Міністрів України; План, Заходи від 21.06.2024 № 570-р

# data[].attributes.headline
Інформаційно-методичні матеріали до Дня Героїв Небесної Сотні

# data[].attributes.subject
Інформаційно-методичні матеріали до Дня Героїв Небесної Сотні

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Національний меморіальний комплекс Героїв Небесної Сотні - Музей Революції Гідності

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Інформаційно-методичні матеріали до Дня Героїв Небесної Сотні підготували науковці Музею Майдану.

Вони стануть у пригоді освітянам, бібліотекарям, журналістам, органам місцевого самоврядування й усім, хто цікавиться темою Революції Гідності.

День Героїв Небесної Сотні відзначають щорічно 20 лютого.

Цьогоріч вдесяте Україна вшановуватиме пам'ять Героїв Небесної Сотні. Вдесяте в умовах війни з росією. Нині маємо десятки тисяч загиблих від російської зброї.

20 лютого 2014 року в середмісті столиці України загинула найбільша кількість осіб - 48. Їх разом з іншими 54 загиблими та смертельно пораненими учасниками мирних протестів упродовж зими 2013-2014 років і п'ятьма активістами Майдану, які загинули навесні 2014 року, обстоюючи демократичні цінності та територіальну цілісність України, назвали Героями Небесної Сотні.

ключові повідомлення щодо Дня Героїв Небесної Сотні;

історичний контекст, передумови та основні етапи Революції Гідності;

інформацію про слідство щодо злочинів проти Майдану;

спогади учасників Майдану.

Закликаємо користуватися перевіреними джерелами щодо подій Революції Гідності та пропонуємо до вашої уваги інформаційно-методичні матеріали.

Завантажити матеріали у форматах WORD або PDF можна тут

# data[].attributes.attachment_link.title
Найважливіше про Революцію Гідності та Героїв Небесної Сотні в одному файлі

# data[].attributes.attachment_link.description
Інформаційно-методичні матеріали до Дня Героїв Небесної Сотні підготували науковці Музею Майдану. Вони стануть у пригоді освітянам, бібліотекарям, журналістам, органам місцевого самоврядування й усім, хто цікавиться темою Революції Гідності.

# data[].attributes.headline
Про затвердження плану заходів з реалізації Концепції громадянської освіти в Україні

# data[].attributes.subject
Про затвердження плану заходів з реалізації Концепції громадянської освіти в Україні

# data[].attributes.body
Наказ МОН № 131 від 07.02.2024 року

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Наказ МОН № 131 від 07.02.2024 року

МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ

НАКАЗ

№ 131 від 07 лютого 2024 року
Про затвердження плану заходів
з реалізації Концепції
громадянської освіти в Україні
Відповідно до пункту 8 Положення про Міністерство освіти і науки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 рову № 630 (зі змінами), абзацу п'ятого пункту 6.3 протоколу № 1 засідання Координаційної ради з питань утвердження української національної та громадянської ідентичності від 29 травня 2023 року, з урахуванням наказу Міністерства освіти і науки України від 11.10.2023 № 1230 НАКАЗУЮ:

1. Затвердити план заходів з реалізації Концепції громадянської освіти в Україні, що додається.

2. Директорату шкільної освіти (Хворостяний І.) забезпечити оприлюднення плану заходів з реалізації Концепції громадянської освіти в Україні на офіційному вебсайті Міністерства освіти і науки України.

3. Контроль за виконанням цього наказу покласти на заступника Міністра Сташківа А.

Міністр Оксен Лісовий

Завантажити pdf (554.52 Кб.)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
про затвердження плану заходів з реалізації концепції громадянської освіти в україні

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження плану заходів з реалізації Концепції громадянської освіти в Україні

# data[].attributes.headline
Про схвалення Стратегії утвердження української національної та громадянської ідентичності на період до 2030 року та затвердження операційного плану заходів з її реалізації у 2023—2025 роках

# data[].attributes.subject
Про схвалення Стратегії утвердження української національної та громадянської ідентичності на період до 2030 року та затвердження операційного плану заходів з її реалізації у 2023—2025 роках

# data[].attributes.body
Постанова КМУ № 1322 від 15.12.2023 року

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Постанова КМУ № 1322 від 15.12.2023 року

КАБІНЕТ МІНІСТРІВ УКРАЇНИ

ПОСТАНОВА

№ 1322 від 15 грудня 2023 року
Про схвалення Стратегії утвердження
української національної та громадянської
ідентичності на період до 2030 року та
затвердження операційного плану заходів
з її реалізації у 2023-2025 роках
Кабінет Міністрів України постановляє:

1. Схвалити Стратегію утвердження української національної та громадянської ідентичності на період до 2030 року (далі - Стратегія), що додається.

2. Затвердити операційний план заходів з реалізації у 2023-2025 роках Стратегії утвердження української національної та громадянської ідентичності на період до 2030 року (далі - операційний план заходів), що додається.

3. Міністерствам, іншим центральним органам виконавчої влади, обласним та Київській міській державним адміністраціям (військовим адміністраціям) забезпечити:

виконання завдань та заходів операційного плану заходів у межах і за рахунок видатків, передбачених у державному та місцевих бюджетах на відповідний рік, та інших джерел, не заборонених законодавством;

подання щороку до 1 квітня Міністерству молоді та спорту інформації про стан виконання операційного плану заходів.

4. Міністерству молоді та спорту:

разом з іншими заінтересованими центральними органами виконавчої влади розробити та подати до 1 листопада 2026 р. Кабінетові Міністрів України проект операційного плану заходів з реалізації у 2026-2028 роках Стратегії, до 1 листопада 2029 р. - проект операційного плану заходів з реалізації у 2029-2030 роках Стратегії;

подавати щороку до 15 квітня Кабінетові Міністрів України звіт про стан виконання операційного плану заходів, операційного плану заходів з реалізації у 2026-2028 роках Стратегії, операційного плану заходів з реалізації у 2029-2030 роках Стратегії.

5. Визнати такими, що втратили чинність:

постанову Кабінету Міністрів України від 7 грудня 2016 р. № 999 "Про затвердження Типового положення про координаційну раду з питань національно-патріотичного виховання при місцевій державній адміністрації" (Офіційний вісник України, 2017 р., № 2, ст. 39);

постанову Кабінету Міністрів України від 9 грудня 2021 р. № 1295 "Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 7 грудня 2016 р. № 999" (Офіційний вісник України, 2021 р., № 98, ст. 6395).

Прем'єр-міністр України Д. Шмигаль

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
про схвалення стратегії утвердження української національної та громадянської ідентичності на період до 2030 року та затвердження операційного плану заходів з її реалізації у 2023—2025 роках

# data[].attributes.attachment_link.title
Про схвалення Стратегії утвердження української національної та громадянської ідентичності на період до 2030 року та затвердження операційного плану заходів з її реалізації у 2023-2025 роках

# data[].attributes.headline
Про застосування державної мови у сфері освіти

# data[].attributes.subject
Про застосування державної мови у сфері освіти

# data[].attributes.body
Лист МОН № 1/16742-23 від 27.10.23 року

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Досить вимагати

# data[].attributes.attachment_link.title
Про застосування державної мови у сфері освіти

# data[].attributes.headline
Про затвердження плану заходів з відзначення подвигів ветеранів війни, проявлених під час захисту суверенітету, територіальної цілісності та недоторканності України, на період 2023-2026 років

# data[].attributes.subject
Про затвердження плану заходів з відзначення подвигів ветеранів війни, проявлених під час захисту суверенітету, територіальної цілісності та недоторканності України, на період 2023-2026 років

# data[].attributes.body
Розпорядження КМУ № 269-р від 30.03.2023 року

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Розпорядження КМУ № 269-р від 30.03.2023 року

КАБІНЕТ МІНІСТРІВ УКРАЇНИ

РОЗПОРЯДЖЕННЯ

№ 269-р від 30 березня 2023 року
Про затвердження плану заходів
з відзначення подвигів ветеранів війни,
проявлених під час захисту суверенітету,
територіальної цілісності та недоторканності
України, на період 2023-2026 років
1. Затвердити план заходів з відзначення подвигів ветеранів війни, проявлених під час захисту суверенітету, територіальної цілісності та недоторканності України, на період 2023-2026 років (далі - план заходів), що додається.

2. Міністерствам, іншим центральним органам виконавчої влади, обласним, Київській та Севастопольській міській державним адміністраціям (військовим адміністраціям):

забезпечити своєчасне виконання плану заходів у межах відповідних бюджетних призначень;

подавати щороку до 10 вересня Міністерству у справах ветеранів інформацію про стан виконання плану заходів для її узагальнення та подання до 10 жовтня Кабінетові Міністрів України.

Прем'єр-міністр України Д. Шмигаль

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
про затвердження плану заходів з відзначення подвигів ветеранів війни

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
проявлених під час захисту суверенітету

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
територіальної цілісності та недоторканності україни

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження плану заходів з відзначення подвигів ветеранів війни, проявлених під час захисту суверенітету, територіальної цілісності та недоторканності України, на період 2023-2026 років

# data[].attributes.attachment_link.description
Розпорядження КМУ № 269-р від 30.03.2023 року

# data[].attributes.headline
Про загальнонаціональну хвилину мовчання за загиблими внаслідок збройної агресії Російської Федерації проти України

# data[].attributes.subject
Про загальнонаціональну хвилину мовчання за загиблими внаслідок збройної агресії Російської Федерації проти України

# data[].attributes.body
Указ Президента України № 143/2022 від 16.03.22 року

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
УКАЗ

ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ

№ 143/2022 від 16 березня 2022 року
Про загальнонаціональну хвилину
мовчання за загиблими внаслідок
збройної агресії Російської Федерації
проти України
З метою вшанування світлої пам'яті, громадянської відваги і самовідданості, сили духу, стійкості та героїчного подвигу воїнів, полеглих під час виконання бойових завдань із захисту державного суверенітету та територіальної цілісності України, мирних громадян, які загинули унаслідок збройної агресії Російської Федерації проти України, постановляю:

1. Започаткувати проведення щоденно о 9 годині 00 хвилин загальнонаціональної хвилини мовчання за співвітчизниками, загиблими внаслідок збройної агресії Російської Федерації проти України, яку оголошувати у всіх засобах масової інформації незалежно від форми власності.

2. Кабінету Міністрів України, обласним, Київській міській державним адміністраціям забезпечувати проведення загальнонаціональної хвилини мовчання, у тому числі у закладах освіти.

3. Міністерству закордонних справ України забезпечити проведення закордонними дипломатичними установами України щоденно о 9 годині 00 хвилин за місцевим часом у державах перебування загальнонаціональної хвилини мовчання за співвітчизниками, загиблими унаслідок збройної агресії Російської Федерації проти України.

4. Цей Указ набирає чинності з дня його підписання.

Президент України В. Зеленський

16 березня 2022 року

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
про загальнонаціональну хвилину мовчання за загиблими внаслідок збройної агресії російської федерації проти україни

# data[].attributes.attachment_link.title
Про загальнонаціональну хвилину мовчання за загиблими внаслідок збройної агресії Російської Федерації проти України

# data[].attributes.attachment_link.description
УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ № 143/2022 від 16 березня 2022 року Про загальнонаціональну хвилину мовчання за загиблими внаслідок збройної агресії Російської Федерації проти України З метою вшанування світлої пам'яті, громадянської відваги і самовідданості, сили духу, стійкості та героїчного подвигу воїнів, полеглих під час виконання бойових завдань із захисту державного суверенітету та територіальної цілісності України, мирних громадян, які загинули унаслідок збройної агресії Російської Федерації проти України, постановляю: 1.

# data[].attributes.headline
Лист МОН від 10.06.2022 № 1/6267-22 "Про деякі питання національно-патріотичного виховання в закладах освіти України"

# data[].attributes.subject
Лист МОН від 10.06.2022 № 1/6267-22 "Про деякі питання національно-патріотичного виховання в закладах освіти України"

# data[].attributes.attachment_link.title
лист_патріотичне_виховання-08.06.2022.pdf

# data[].attributes.headline
Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України щодо питань національно-патріотичного виховання та молодіжної політики

# data[].attributes.subject
Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України щодо питань національно-патріотичного виховання та молодіжної політики

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Кабінет Міністрів України постановляє:

Внести до актів Кабінету Міністрів України щодо питань національно-патріотичного виховання та молодіжної політики зміни, що додаються.
Прем'єр-міністр України Д. ШМИГАЛЬ
Інд. 73

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
постановляє

внести

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
національно-патріотичного

# data[].attributes.attachment_link.title
Кабінет Міністрів України - Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України щодо питань національно-патріотичного виховання та молодіжної політики

# data[].attributes.attachment_link.description
Кабінет Міністрів України постановляє: Внести до актів Кабінету Міністрів України щодо питань національно-патріотичного виховання та молодіжної політики зміни, що додаються

# data[].attributes.headline
МОН внесені зміни до наказу «Про деякі питання національно-патріотичного виховання в закладах освіти України»

# data[].attributes.subject
МОН внесені зміни до наказу «Про деякі питання національно-патріотичного виховання в закладах освіти України»

# data[].attributes.headline
Наказ МОН від 06.06.2022 №527 “Про деякі питання національно-патріотичного виховання в закладах освіти України та визнання таким, що втратив чинність, наказу Міністерства освіти і науки України від 16.06.2015 № 641”

# data[].attributes.subject
Наказ МОН від 06.06.2022 №527 “Про деякі питання національно-патріотичного виховання в закладах освіти України та визнання таким, що втратив чинність, наказу Міністерства освіти і науки України від 16.06.2015 № 641”

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Наказ МОН від 06.06.2022 №527 "Про деякі питання національно-патріотичного виховання в закладах освіти України та визнання таким, що втратив чинність, наказу Міністерства освіти і науки України від 16.06.2015 № 641"

# data[].attributes.headline
 Постанова Кабінету Міністрів України від 30.06.2021 № 673 «Про затвердження Державної цільової соціальної програми національно-патріотичного виховання на період до 2025 року та внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України»

# data[].attributes.subject
 Постанова Кабінету Міністрів України від 30.06.2021 № 673 «Про затвердження Державної цільової соціальної програми національно-патріотичного виховання на період до 2025 року та внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України»

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
...but your activity and behavior on this site made us think that you are a bot.

Note: A number of things could be going on here.

1. If you are attempting to access this site using an anonymous Private/Proxy network, please disable that and try accessing site again.

2. Due to previously detected malicious behavior which originated from the network you're using, please request unblock to site.

Incident ID: 4fe4313b-bqw7-46cd-9ddf-ec7f862ceb69

Please solve this CAPTCHA to request unblock to the website

# data[].attributes.attachment_link.description
but your activity and behavior on this site made us think that you are a bot. Note: A number of things could be going on here. If you are attempting to access this site using an anonymous Private/Proxy network, please disable that and try accessing site again.

# data[].attributes.headline
УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №621/2019 "Про День пам'яті захисників України, які загинули в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність України"

# data[].attributes.subject
УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №621/2019 "Про День пам'яті захисників України, які загинули в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність України"

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційне інтернет-представництво Президента України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
На підтримку ініціатив громадськості та з метою гідного вшанування пам'яті військовослужбовців і учасників добровольчих формувань, які загинули в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність України, увічнення їх героїзму, зміцнення патріотичного духу у суспільстві постановляю:

1. Установити в Україні День пам'яті захисників України, які загинули в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність України, який відзначати щорічно 29 серпня.

2. Кабінету Міністрів України розробити із залученням громадськості, родин загиблих захисників України та затвердити комплексний план заходів із належного вшанування пам'яті захисників України, які загинули в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність України.

3. Міністерству закордонних справ України забезпечувати проведення закордонними дипломатичними установами України заходів із вшанування пам'яті захисників України, які загинули в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність України, а також участь представників дипломатичного корпусу іноземних держав, акредитованих в Україні, у відповідних офіційних заходах, які проводитимуться в Україні.

4. Обласним, Київській міській державним адміністраціям забезпечувати здійснення заходів із вшанування пам'яті захисників України, які загинули в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність України.

5. Цей Указ набирає чинності з дня його опублікування.
Президент України В.ЗЕЛЕНСЬКИЙ

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
указ президента україни №621/2019

# data[].attributes.attachment_link.title
УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №621/2019 - Офіційне інтернет-представництво Президента України

# data[].attributes.attachment_link.description
На підтримку ініціатив громадськості та з метою гідного вшанування пам'яті військовослужбовців і учасників добровольчих формувань, які загинули в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність України, увічнення їх героїзму, зміцнення патріотичного духу у суспільстві постановляю: 1. Установити в Україні День пам'яті захисників України, які загинули в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність України, який відзначати щорічно 29 серпня.

# data[].attributes.headline
Наказ Міністерства освіти і науки України від 29.07.2019 № 1038 «Про внесення змін до наказу Міністерства освіти і науки України від 16.06.2015 №641«Про затвердження Концепції національно- патріотичного виховання дітей і молоді, Заходів щодо реалізації Концепції національно-патріотичного виховання дітей і молоді та методичних рекомендацій щодо національно-патріотичного виховання у загальноосвітніх навчальних закладах»

# data[].attributes.subject
Наказ Міністерства освіти і науки України від 29.07.2019 № 1038 «Про внесення змін до наказу Міністерства освіти і науки України від 16.06.2015 №641«Про затвердження Концепції національно- патріотичного виховання дітей і молоді, Заходів щодо реалізації Концепції національно-патріотичного виховання дітей і молоді та методичних рекомендацій щодо національно-патріотичного виховання у загальноосвітніх навчальних закладах»

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Про внесення змін до наказу Міністерства освіти і науки України від 16.06.2015 № 641

# data[].attributes.attachment_link.description
Про внесення змін до наказу Міністерства освіти і науки України від 16.06.2015 № 641

# data[].attributes.headline
Державна цільова соціальна програма національно-патріотичного виховання на період до 2025 року

# data[].attributes.subject
Державна цільова соціальна програма національно-патріотичного виховання на період до 2025 року

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
...but your activity and behavior on this site made us think that you are a bot.

Note: A number of things could be going on here.

1. If you are attempting to access this site using an anonymous Private/Proxy network, please disable that and try accessing site again.

2. Due to previously detected malicious behavior which originated from the network you're using, please request unblock to site.

Incident ID: 4fe4313b-bqw7-46cd-9ddf-ec7f862ceb69

Please solve this CAPTCHA to request unblock to the website

# data[].attributes.attachment_link.description
but your activity and behavior on this site made us think that you are a bot. Note: A number of things could be going on here. If you are attempting to access this site using an anonymous Private/Proxy network, please disable that and try accessing site again.

# data[].attributes.headline
Постанова Кабінету Міністрів України від 9 жовтня 2020 р. № 932 «Про затвердження плану дій щодо реалізації Стратегії національно-патріотичного виховання на 2020 – 2025 роки»

# data[].attributes.subject
Постанова Кабінету Міністрів України від 9 жовтня 2020 р. № 932 «Про затвердження плану дій щодо реалізації Стратегії національно-патріотичного виховання на 2020 – 2025 роки»

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Кабінет Міністрів України постановляє:

1. Затвердити план дій щодо реалізації Стратегії національно-патріотичного виховання на 2020-2025 роки, що додається.

2. Міністерствам, іншим центральним органам виконавчої влади, обласним, Київській міській держадміністраціям:

забезпечити своєчасне виконання затвердженого пунктом 1 цієї постанови плану дій у межах відповідних бюджетних призначень;

подавати щороку до 10 вересня Міністерству молоді та спорту інформацію про стан виконання плану дій для її узагальнення та подання до 10 жовтня Кабінетові Міністрів України та Офісу Президента України.

3. Визнати такими, що втратили чинність:

розпорядження Кабінету Міністрів України від 18 жовтня 2017 р. № 743 "Про затвердження плану дій щодо реалізації Стратегії національно-патріотичного виховання дітей та молоді на 2017-2020 роки";

пункт 4 змін, що вносяться до актів Кабінету Міністрів України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2018 р. № 126 (Офіційний вісник України, 2018 р., № 23, ст. 783).

Прем'єр-міністр України Д. ШМИГАЛЬ

Інд. 73

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
україни&nbspпостановляє

1

# data[].attributes.attachment_link.title
Кабінет Міністрів України - Про затвердження плану дій щодо реалізації Стратегії національно-патріотичного виховання на 2020-2025 роки

# data[].attributes.attachment_link.description
Кабінет Міністрів України постановляє: 1. Затвердити план дій щодо реалізації Стратегії національно-патріотичного виховання на 2020-2025 роки, що додається. 2. Міністерствам, іншим центральним органам виконавчої влади, обласним, Київській міській держадміністраціям: забезпечити своєчасне виконання затвердженого пунктом 1 цієї постанови плану дій у межах відповідних бюджетних призначень; подавати щороку до 10 вересня Міністерству молоді та спорту інформацію про стан виконання плану дій для її узагальнення та подання до 10 жовтня Кабінетові Міністрів України та Офісу Президента України.

# data[].attributes.headline
Указ Президента України від 18.05.2019 №286/2019 Про Стратегію національно-патріотичного виховання

# data[].attributes.subject
Указ Президента України від 18.05.2019 №286/2019 Про Стратегію національно-патріотичного виховання

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційне інтернет-представництво Президента України

# data[].attributes.attachment_link.title
УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №286/2019 — Офіційне інтернет-представництво Президента України

# data[].attributes.attachment_link.description
Про Стратегію національно-патріотичного виховання

# data[].attributes.headline
Щодо телевізійного уроку «Всеукраїнський урок єдності»

# data[].attributes.subject
Щодо телевізійного уроку «Всеукраїнський урок єдності»

# data[].attributes.body
Лист МОН № 1/15193-23 від 03.10.23 року

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Лист МОН № 1/15193-23 від 03.10.23 року

МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ

№ 1/15193-23 від 03 жовтня 2023 року

Департаменти (управління) освіти і
науки обласних, Київської міської
військових (державних) адміністрацій
Щодо телевізійного уроку
"Всеукраїнський урок єдності"
Національний проєкт з медіаграмотності "Фільтр" Міністерства культури та інформаційної політики України (далі - Фільтр) спільно з акціонерним товариством "Національна суспільна телерадіокомпанія України" готує телевізійний урок "Всеукраїнський урок єдності" (далі - Урок), який буде присвячений темі протидії дезінформації та маніпуляціям.

Урок буде транслюватися на телеканалі "Суспільне. Культура" 06 жовтня о 12:00, а також на Youtube-каналі "Перший".

Ця ініціатива має на меті підвищити рівень стійкості українців до пропаганди та вдосконалити навички критичного мислення. Трансляція Уроку триватиме 30 хвилин. Наприкінці телевізійного уроку дітям буде запропоновано пройти невеличку тест-гру, яка складатиметься з 7 запитань.

Для цього потрібно, щоб діти просканували QR-код на екрані та перейшли за посиланням.

Просимо поширити інформацію про Урок серед закладів освіти та рекомендувати організувати перегляд уроку учнями 5 - 11 класів.

За підсумками Уроку рекомендуємо провести дискусію використовуючи рекомендації від IREX та Фільтра.

Роздаткові матеріали доступні за посиланням.

При цьому просимо поширити інформацію про Урок на сторінках у соцмережах та розмістити на офіційних вебсайтах.

Матеріали для промоції доступні за посиланням.

Заступник Міністра Андрій Сташків

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
щодо телевізійного уроку «всеукраїнський урок єдності»

# data[].attributes.attachment_link.title
Щодо телевізійного уроку "Всеукраїнський урок єдності"

# data[].attributes.headline
Щодо організації виховного процесу в закладах освіти у 2023/2024 навчальному році

# data[].attributes.subject
Щодо організації виховного процесу в закладах освіти у 2023/2024 навчальному році

# data[].attributes.body
Лист МОН № 1/12702-23 від 24.08.23 року

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ

№ 1/12702-23 від 24 серпня 2023 року

Департаменти (управління) освіти і
науки обласних, Київської міської
військових адміністрацій

Заклади післядипломної
педагогічної освіти
Щодо організації виховного
процесу в закладах освіти
у 2023/2024 навчальному році
Міністерство освіти і науки надсилає для практичного використання інформаційні матеріали щодо організації виховного процесу в закладах освіти у 2023/2024 навчальному році.

Зміст листа просимо довести до відома керівників органів управління освітою різного рівня, керівників закладів освіти з метою об'єднання зусиль педагогічної та громадської спільнот на засадах взаєморозуміння та співробітництва щодо захисту прав і свобод, формування у дітей ціннісних життєвих навичок та моделей поведінки.

Додаток: на 19 арк.

Заступник Міністра Андрій Сташків

Додаток
до листа Міністерства освіти і науки України
від 24.08.2023 року № 1/12702-23
Інформаційні матеріали
щодо організації виховного процесу в закладах освіти
у 2023/2024 навчальному році
У сучасних суспільно-політичних умовах, коли Україна зусиллями українських військових, добровольців, волонтерів відстоює свою свободу і територіальну цілісність, пріоритетного значення набуває виховання дітей та учнівської молоді. Події, які відбуваються після повномасштабного вторгнення російських військ на територію України дають підстави стверджувати, що переважна більшість громадян України виявили високу патріотичну свідомість та міцну громадянську позицію. Це є свідченням системної, цілеспрямованої виховної роботи педагогічних колективів закладів освіти.

Законом України "Про повну загальну середню освіту" (стаття 15) визначено, що виховний процес у закладах освіти є невід'ємною складовою освітнього процесу і має ґрунтуватися на загальнолюдських цінностях, культурних цінностях Українського народу, цінностях громадянського (вільного демократичного) суспільства, принципах верховенства права, дотримання прав і свобод людини громадянина тощо.

Режим доступу: https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/463-20#Text

Виховання в умовах війни надає новий імпульс духовному оздоровленню молоді, формуванню в Україні громадянського суспільства, яке передбачає трансформацію громадянської свідомості, моральної, правової культури особистості, розквіту національної самосвідомості і ґрунтується на визнанні пріоритету прав особистості. Воно має стимулювати розвиток суспільства, яке функціонує на засадах гуманізму, свободи, верховенства права, соціальної справедливості, гарантує умови для зростання добробуту людей.

Загальна соціокультурна ситуація, виклики щодо збереження цілісності й державності України, військова загроза, завдання консолідації суспільства, реформування системи освіти визначають нагальність підвищення уваги до виховного потенціалу освітнього середовища, а також до виховання базових соціальних цінностей суспільства, соціальнозначущих якостей особистості, її компетентності й готовності до вияву відповідальної громадянської позиції і патріотизму.
Концепцією Нової української школи передбачено зміст освіти, заснований на формуванні компетентностей, необхідних для успішної самореалізації в суспільстві.
Реалізація мети освіти має ґрунтуватися на таких ціннісних орієнтирах:

визнання унікальності й талановитості кожної особистості та заборона будь-яких форм дискримінації;

розвиток вільної особистості через підтримку самостійності, підприємливості й ініціативності, розвиток критичного мислення та впевненості в собі;

формування здорового способу життя і створення умов для гармонійного фізичного та психоемоційного розвитку дитини;

забезпечення добробуту й безпеки завдяки створенню атмосфери довіри, взаємоповаги і взаємодопомоги у шкільному освітньому середовищі; заклад освіти має бути безпечним місцем, де запобігають насильству й булінгу (цькуванню), надають потрібну допомогу;

утвердження людської гідності та доброчесності, зокрема академічної, через виховання чесності, відваги, наполегливості, милосердя, доброти, справедливості, поваги до прав людини;

плекання любові до рідного краю, української культури, дбайливе ставлення до довкілля;

формування активної громадянської позиції, відповідального ставлення до Української держави, історії українського народу, державної мови.

Національно-патріотичне виховання
Законом України "Про основні засади державної політики у сфері утвердження української національної та громадянської ідентичності" визначено, що метою державної політики у сфері утвердження української національної та громадянської ідентичності є досягнення єдності в українському суспільстві шляхом подолання суперечностей соціокультурного, мовного, регіонального характеру на основі європейського та євроатлантичного курсу, забезпечення дотримання конституційних гарантій прав і свобод людини і громадянина.

Основними завданнями державної політики у сфері утвердження української національної та громадянської ідентичності є формування у громадян України, у тому числі дітей та молоді, активної громадянської позиції на основі поваги до прав людини, духовних цінностей українського народу, національної самобутності; оборонної свідомості та громадянської стійкості; патріотизму; поваги до державних символів, державної мови, суспільно-державних (національних) цінностей України, розуміння їх важливості для становлення держави; усунення впливу держави-агресора (держави-окупанта) в інформаційній, освітній, культурній сферах України; поширення інформації про ветеранів війни, формування у суспільстві традицій вшанування пам'яті загиблих (померлих) ветеранів війни; формування готовності громадян до виконання конституційного обов'язку щодо захисту незалежності та територіальної цілісності України.

URL: https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/2834-20#Text

Патріотичне виховання здобувачів освіти стає пріоритетним напрямом в національній системі освіти. Актуальність патріотичного та духовного виховання юного покоління зумовлюються також і процесом формування в Україні громадянського суспільства, становлення єдиної нації.

Стратегією національно-патріотичного виховання, затвердженою Указом Президента України від 18 травня 2019 р. № 286, визначено основні складові національно-патріотичного виховання: громадсько-патріотичне, військово-патріотичне та духовно-моральне виховання. Національно-патріотичне виховання є важливим засобом громадянської освіти. Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 9 жовтня 2020 р. № 1233-р схвалено Концепцію Державної цільової соціальної програми національно-патріотичного виховання на період до 2025 року.

Метою Програми є удосконалення та розвиток цілісної загальнодержавної політики національно-патріотичного виховання шляхом формування загальнолюдських цінностей, принципів любові і гордості за власну державу, її історію, мову, здобутки та досягнення у сфері культури, економіки, науки, спорту тощо.

Організація освітнього процесу закладів освіти з національно-патріотичного виховання передбачає виховання всесторонньо розвиненої особистості, здатної творчо мислити, активно творити в духовній і матеріальній сферах, самостійно й колективно виконувати суспільно важливі завдання, адекватно реагувати на виклики сучасності, пов'язані з боротьбою українського народу за незалежність.

Для досягнення зазначеної мети рекомендуємо такі напрями роботи:

1. Формування української національної ідентичності.

2. Вивчення державної та етнічної території українського народу.

3. Військово-патріотичне виховання.

З метою посилення національно-патріотичного виховання здобувачів освіти пропонуємо провести відповідні тематичні просвітницькі заходи (далі - заходи) у закладах освіти. Заходи передбачають увічнення пам'яті воїнів, загиблих захищаючи Батьківщину; формування розуміння кожним громадянином своєї ролі і місця в служінні Україні, особистої відповідальності за для виконання військового обов'язку в рядах Збройних Сил України; виховання гордості за Україну: формування глибокої пошани і шанування символів, символіки і історичних святинь України.

Актуальними заходами є Уроки мужності, зустрічі з учасниками російсько-Української війни, волонтерами, відвідування військовослужбовців, які отримали поранення та проходять реабілітацію у медичних закладах, написання листів у рамках Всеукраїнської акції "Лист пораненому".

Пропонуємо у музеях при навчальних закладах створити постійно діючі стенди, що відображають події збройної боротьби Українського народу за територіальну цілісність нашої країни, участь випускників навчальних закладів, односельців в антитерористичній операції та повномасштабній війні. При відзначенні національних свят та пам'ятних дат, зокрема Дня захисника та захисниці України, Дня Гідності і Свободи, Дня Збройних Сил України, Дня Соборності України, Дня повномасштабного вторгнення російських військ на територію України тощо, пропонується організовувати та провести науково-практичні конференції, семінари, круглі столи; військово-спортивні змагання, фестивалі-конкурси патріотичної пісні, прози і поезії, творів образотворчого мистецтва; відвідувати музеї бойової слави; вшановувати сучасних героїв-захисників України та пам'ять загиблих за свободу, єдність та незалежність Українського народу. Пропонуємо провести конференцію на теми Україна - європейська держава, "Героїзм українців у творчості українських письменників" тощо. Пріоритетна роль в заходах надається активним методам, які базуються на демократичній взаємодії, спрямовані на самостійне відшукання істини і сприяють формуванню самокритичності, творчості та ініціативи. Такими методами є: ситуаційно-рольові та імітаційні ігри, соціально-проєктна діяльність, інтелектуальні аукціони, соціально-психологічні тренінги, проблемні соціальні та політичні ситуації, ситуації успіху, аналіз конфліктів і стилів поведінки, використання засобів комунікації, демократичний діалог, колективні творчі справи, використання інформаційних технологій тощо. Змістовим наповненням проєктної діяльності можуть стати інформаційний проект "Україна - козацький край"; Соціальний проєкт "Зроби іграшку - підтримай воїна"; Творчий проект "Я - українець! Я - патріот!"; Проект милосердя "Родина і Україна" Волонтерський проект "Волонтер і сучасність" тощо.

Заходи мають бути спрямовані на формування у здобувачів освіти почуття патріотизму, поваги до Конституції і законів України, соціальної активності та відповідальності, готовності у майбутньому до виконання обов'язків із захисту незалежності та територіальної цілісності держави, усвідомлення громадянського обов'язку із розвитку успішної країни та забезпечення власного добробуту в ній, сповідування європейських цінностей.

Під час проведення заходів рекомендуємо залучати до обговорення нагальних питань з патріотичного виховання молоді ветеранів війни, волонтерів, лідерів та активістів громадських організацій.

Обираючи форми, методи та прийоми роботи з дітьми молодшого шкільного віку, слід зважати на психологічні особливості: рівень розвитку мовлення, особливості мислення і сприймання інформації. Варто враховувати, що провідною діяльністю дітей цієї категорії є гра.

Метою проведення заходу для підліткового та юнацького віку є виховання у дусі патріотичного обов'язку, поваги до військової служби та готовності до захисту Вітчизни, до чинного законодавства й засад демократичної, правової держави. Заходи повинні мати спрямованість на формування оборонної свідомості, підвищення соціальної активності для участі у громадсько-політичному житті країни, мотивації молоді до набуття необхідних компетентностей у сфері безпеки й оборони.

Варто наголосити на понятті територіальної цілісності держави, згідно з яким територія держави є недоторканою від посягань з боку інших держав.

Доцільним є використання інтерактивних технологій: перегляд відеоматеріалів, віртуальних екскурсій та виставок; організація створення серії мотивувальних відеороликів, участь в акціях, флешмобах, конкурсах тощо. Це зробить урок більш цікавим та ефективним, допоможе кращому сприйняттю та засвоєнню учнями нових знань.

Рекомендуємо використовувати матеріали, що підготовлені Українським інститутом національної пам'яті такі як:

Радимо висвітлювати проведені заходи на інтернет-ресурсах: офіційних сайтах закладів освіти, в соціальних мережах тощо. Відповідне інформаційне забезпечення сприятиме посиленню національно-патріотичного виховання здобувачів освіти, приверненню уваги міжнародної спільноти до подій в Україні, популяризації історії українського народу та української національної культури.

У важкі для всієї України часи, через військове вторгнення Росії, здобувачі освіти можуть бути корисними залучившись до благодійної діяльності та волонтерства.

Волонтерство має багато напрямів, і кожен учень, хто відчуває потребу допомагати, може обрати цікаву або близьку йому сферу діяльності.

Онлайн-волонтерство, або е-волонтерство. Ця діяльність реалізується вільно і свідомо на користь інших людей із єдиною умовою - вона має реалізуватися за допомогою інтернету. Наприклад, адміністративні завдання (модерація, координація), збирання пожертв, креативні завдання (створення вебсторінок, дизайн, редагування), реклама, інформаційне розповсюдження, долучення до українського кібервійська: приєднання до чатботів у Telegram, за допомогою яких можна блокувати канали розповсюдження дезінформації, розвінчувати міфи та фейки; віртуальне партизанство - надсилання скарг на прокремлівських агітаторів до адміністраторів соцмереж і чатів.

Доброчинна діяльність формує в учнів почуття відповідальності за доручену справу й тих людей, які потребують допомоги та підтримки, надає значущості їхній участі, допомагає на конкретних справах переконатися у власній спроможності розв'язувати проблеми своєї громади та згуртовувати небайдужих громадян і громадянок навколо їх розв'язання, знаходити ефективне партнерство.

Виховна ефективність праці зростає за умови, коли учні самі є її організаторами, а не лише виконавцями. Тому педагогам варто залучати школярів до пошуків об'єктів праці, її планування та організації колективу на її виконання. Це сприяє зацікавленості учнів у своєчасності та якості виконання трудових завдань; формуванню ініціативності, самостійності і відповідальності.

Виховна цінність суспільно корисної праці в тому, що школярі вчаться безкорисливо робити добрі справи, усвідомлюють необхідність поєднання суспільних та особистих інтересів.
Виховання здорового способу життя.
Питання безпеки закладів освіти та забезпечення рівних, належних і безпечних умов здобуття освіти та організації безпечного освітнього середовища є особливо актуальним у зв'язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

З метою створення рівних, належних і безпечних умов здобуття освіти, організації безпечного освітнього середовища, зокрема в умовах військової агресії Російської Федерації проти України 07 квітня 2023 року на засіданні уряду ухвалено Концепцію безпеки закладів освіти (розпорядження Кабінету Міністрів України від 7 квітня 2023 р. № 301-р.

URL: https://www.kmu.gov.ua/npas/pro-skhvalennia-kontseptsii-bezpeky-zakladiv-osvity-i070423-301

Реалізація Концепції підвищить ефективність превентивних заходів щодо запобігання та попередження вчиненню правопорушень в освітньому середовищі та створить безпечні умови навчання та викладання, комфортну міжособистісну взаємодію, що сприятиме емоційному благополуччю учасників освітнього процесу, відсутності будь-яких проявів насильства, забезпечивши при цьому достатньо можливостей для їх запобігання, а також дотримання прав і норм фізичної, психологічної, інформаційної та соціальної безпеки кожного учасника освітнього процесу.

З метою забезпечення додержання конституційних прав та свобод дитини, гарантій з охорони дитинства, реалізації прав дітей на освіту, безпечне для життя і здоров'я освітнє середовище, збереження та зміцнення здоров'я підростаючого покоління Указом Президента України від 25 травня 2020 року № 195 схвалена Національна стратегія розбудови безпечного і здорового освітнього середовища у новій українській школі. URL: https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/195/2020#Text.

На виконання Розпорядження КМУ № 174-р від 24.02.2023 року "Про затвердження плану заходів з реалізації Національної стратегії розбудови безпечного і здорового освітнього середовища у новій українській школі на 2023 рік" (URL: https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/174-2023-%D1%80#Text) пропонуємо в межах компетенції організувати виконання заходів у закладах освіти спрямованих на, зокрема:

Рекомендуємо в роботі використовувати оздоровчі технології терапевтичного спрямування: арттерапія, піскова терапія, ігрова терапія, музична терапія, кольоротерапія, казкотерапія; організаційно-педагогічні технології: планування освітного процесу, що сприяє запобіганню перевтоми, гіподинамії та інших дезадаптаційних станів тощо.

Сьогодні дитина перебуває в стресовому стані тому потребує на психологічну допомогу. Державною науковою установою "Інститут модернізації змісту освіти" за ініціативи першої леді України Олени Зеленської в рамках Національної програми з охорони психічного здоров'я та психосоціальної підтримки розроблено курс підвищення кваліфікації "Перша психологічна допомога учасникам освітнього процесу під час та після завершення воєнних дій".

Відповідно до Закону України "Про внесення змін до статті 51 Закону України "Про повну загальну середню освіту" щодо підвищення кваліфікації педагогічних працівників у питанні надання психологічної підтримки учасникам освітнього процесу" прийнято зміни до статті 51, якими в обов'язковому щорічному підвищенні кваліфікації педагогічних працівників шляхом перерозподілу кількості годин, передбачених для цього, виділено не менше 10 % загальної кількості годин на вдосконалення знань, вмінь і практичних навичок у питанні надання психологічної підтримки учасників освітнього процесу. Прийняття відповідних змін зумовлено тим, що повномасштабна війна російської федерації проти України критично впливає на стан психологічного здоров'я учасників освітнього процесу та безпосередню організацію навчання.

Курс підвищення кваліфікації "Перша психологічна допомога учасникам освітнього процесу під час та після завершення воєнних дій" створено за моделлю змішаного навчання (blended learning), який включає: 10 мультимедійних уроків у міжнародному форматі SCORM. Додаткові матеріали та практичні тренінги допоможуть підвищити професійний рівень педагогічних працівників закладів освіти та опанувати сучасні технології першої психологічної допомоги за методичними посібниками Save the Children, а також ознайомити з рекомендаціями щодо перенаправлення Міжнародного Постійного Комітету (IASC).

Курс затверджений Вченою радою Державної наукової установи "Інститут модернізації змісту освіти" (протокол № 5 від 29.06.2022) та отримав схвальний відгук Всесвітньої організації охорони здоров'я (ВООЗ), який вже успішно завершили 31 881 особа.

Взяти участь у зазначеному курсі можна за покликанням: http://surl.li/esrpf

Також у межах Всеукраїнської програми ментального здоров'я Державною науковою установою "Інститут модернізації змісту освіти" розроблено спецкурс підвищення кваліфікації для слухачів (освітян) очнодистанційної форми навчання "Важливі навички у періоди стресу", на основі методики Всесвітньої організації охорони здоров'я (ВООЗ), який схвалено рішенням Вченої ради Державної наукової установи "Інститут модернізації змісту освіти" (протокол № 2 від 01.03.2023).

Взяти участь у спецкурсі можна за покликанням.

Разом з тим, рекомендуємо учителям під час уроку впроваджувати психологічні хвилинки, які допоможуть здобувачу освіти впоратися зі стресом та його наслідками, емоційно налаштувати на урок, на плідну роботу, завдяки чому створюватиметься сприятлива атмосфера, яка дасть змогу дітям розслабитися, зняти емоційне напруження, відновити почуття безпеки та психоемоційного комфорту, що є природним механізмом стабілізації.

Регулярне впровадження психологічних хвилинок у зручний час та слушній нагоді допоможе здобувачу освіти стати більш спокійним, врівноваженим, а також дасть змогу краще зрозуміти свої почуття. Учитель має сам визначити, коли і у який час провести психологічну хвилинку.

Зазначені активності складаються зі 108 коротких, але ефективних відеотренінгів. Усі техніки, які демонструються у цьому спецкурсі, містяться у навчально-методичному посібнику "Психологічна хвилинка", який отримав гриф "Схвалено для використання у освітньому процесі" (рішенням експертної комісії з психології та педагогіки від 01.03.2023 протокол № 1) та розміщено за покликанням.

Зазначені вище курси з психосоціальної допомоги розроблені за підтримки Асоціації інноваційної та цифрової освіти, яка є провідною громадською організацією України у сфері освіти, у рамках всеукраїнського проєкту "Екосистема психологічної допомоги у сфері освіти" http://www.mentalhelp.in.ua/

Крім того, фахівцями Державної наукової установи "Інститут модернізації змісту освіти" розроблено та розміщено на сайті спецкурс підвищення кваліфікації для слухачів (освітян) очно-дистанційної форми навчання "Психосоціальна підтримка учасників освітнього процесу": https://drive.google.com/file/d/1s9Wyzwq1WErmTcMjOF2Eh0d_H5CLPuZc/view

Одним із важливих пріоритетів у діяльності закладів освіти є забезпечення безпеки учасників освітнього процесу, які на сьогодні страждають від російської воєнної агресії. Нова реальність диктує нові правила життя. Одне з найважливіших завдань - оволодіння необхідними знаннями, потрібними для подальшої безпечної життєдіяльності. Учні мають знати правилам безпеки, які допоможуть зберегти життя. Зокрема, які заборони та обмеження діють під час воєнного стану; що таке "тривожна валіза", як її зібрати, що туди покласти; як діяти під час повітряних тривог (що робити, якщо сигнал застав удома / на вулиці / в магазині тощо); як поводитися під час обстрілів; як надавати першу домедичну допомогу.

Державною службою України з надзвичайних ситуацій розроблено правила поведінки у разі виявлення вибухонебезпечних предметів "Загрози та небезпеки від вибухонебезпечних предметів". Вбачаємо за доцільне проведення із учасниками освітнього процесу просвітницьких заходів щодо питань мінної небезпеки і вибухонебезпечних предметів. URL: Презентація PowerPoint (dsns.gov.ua)

Формування та застосування учнями компетентностей, необхідних для здорового та безпечного життя, сприятиме досягненню глобальних цілей сталого розвитку, проголошених ООН (резолюція Генеральної Асамблеї ООН від 25 вересня 2015 року № 70/1) і підтриманих Україною відповідно до Указу Президента України від 30 вересня 2019 року № 722 "Про Цілі сталого розвитку України на період до 2030 року".

URL: https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/722/2019#Text

Подолання негативних явищ (булінг, домашнє насильство, кримінальні правопорушення).

Булінг (цькування) є однією із поширених форм насильства у дитячому середовищі. Особливої уваги потребують проблеми запобігання насильства та жорстокого поводження з дітьми в сучасному суспільстві, які зумовлені не тільки збільшенням фактів психічного, фізичного, сексуального насилля, а і небажанням соціуму відкрито розглядати це питання.

Частина 1 статті 16 "Конвенції про права дитини" передбачає, що жодна дитина не може бути об'єктом свавільного або незаконного втручання в здійснення її права на особисте і сімейне життя, недоторканність житла, таємницю кореспонденції або незаконного посягання на її честь і гідність.
https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/995_021#Text
Право дітей на захист від усіх форм насильства гарантується статтями 28 і 52 Конституції України, відповідно до яких ніхто не може бути підданий катуванню, жорстокому, нелюдському, або такому, що принижує його гідність, поводженню чи покаранню.

Статтею 10 Закону України "Про охорону дитинства" встановлено, що кожній дитині гарантується право на свободу, особисту недоторканість та захист гідності.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії мобінгу (цькуванню)" від 16.11.2022 № 2759-IX передбачено, що керівник закладу освіти в межах наданих йому повноважень забезпечує створення у закладі освіти безпечного освітнього середовища, вільного від насильства та мобінгу (цькування).

URL: https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/2759-20%20-%20Text

Нагадуємо, що наказом Міністерства освіти і науки України від 28.12.19 № 1646, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03 лютого 2020 за № 11/34394, затверджено Порядок реагування на випадки булінгу (цькування) та Порядок застосування заходів виховного впливу.

URL: https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/z0111-20#Text

У разі, якщо права дитини порушені органами державної влади чи органами місцевого самоврядування, необхідно звернутися до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини на гарячу лінію: 0800-50-17-20 або електронну пошту: [email protected].
Виховна робота має бути спрямована на формування ціннісного ставлення і судження у школярів, вміння вибудовувати доброзичливі й толерантні стосунки з учасниками освітнього процесу.
Законом України "Про освіту" термін "булінг" визначено як "моральне або фізичне насильство, агресія в будь-якій формі або будь-які інші дії, вчинені з метою викликати страх, тривогу, підпорядкувати особу своїм інтересам, що мають ознаки свідомого жорстокого ставлення". Варто зазначити, що найчастіше до булінгу вдаються в закладах освіти.

Відповідальність за булінг передбачена статтею 1734 Кодексу України про адміністративні правопорушення, яка при цьому застосовується не тільки за вчинення, але й за приховування випадків булінгу.

З війною проблема булінгу не лише не викорінилася, а онлайнцькування в закладах освіти набуває нових форм і проявів, зокрема, булінг із застосуванням засобів електронних комунікацій. Тривожна тенденція прояву поведінкової агресії та дій з цькування учасників освітнього процесу у процесі онлайн -навчання, їх усвідомленого наміру на заподіяння шкоди психічному або фізичному здоров'ю потерпілого, незважаючи на виклики воєнного часу і зміну чинників безпекової ситуації в країні.

"Кібербулінг" чи "онлайн-булінг" стосується випадків вчинення цькування в освітньому середовищі саме в Інтернет-просторі з використанням мобільних телефонів, комп'ютерної техніки, інших пристроїв і засобів, через які здійснюється доступ до електронних комунікаційних мереж.

З метою профілактики булінгу (цькування) та кібербулінгу у закладах освіти рекомендуємо проводити просвітницьку роботу з батьками та законними представниками здобувачів освіти з питань профілактики насильства, булінгу, формування толерантної поведінки та вирішення конфліктних ситуацій мирним шляхом.

З даної проблематики на офіційних сайтах Міністерства освіти і науки України ( Корисні посилання щодо теми антибулінгу | Міністерство освіти і науки України (mon.gov.ua)) та Державної наукової установи "Інститут модернізації змісту освіти" ( Корисні посилання - Інститут модернізації змісту освіти (imzo.gov.ua)) розміщена спеціальна рубрика: "Корисні посилання щодо теми антибулінгу".

Домашнє насильство під час війни - це поширене явище, яке стає ще більш небезпечним, ніж у мирний час. Попри повномасштабну війну, розпочату РФ на території України, проблема домашнього насильства не стає менш важливою. Війна, як і будь-яка екстремальна ситуація, лише загострює проблеми людей, які були й до цього. Зокрема, це стосується насильства в сім'ях. Низький рівень доходів, безробіття, втрата місця проживання - все це призводить до непорозумінь та негараздів у сім'ї та може переростати у насилля.

З метою забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків, запобігання та протидія будь-якій дискримінації у сфері освіти, для всіх учасниць/учасників освітнього процесу, на всіх рівнях освіти шляхом запровадження змін у структурно-організаційному та змістовнопроцесуальному аспекті розпорядженням КМУ № 1163-р від 20.12.2022 року схвалено Стратегію впровадження гендерної рівності у сфері освіти до 2030 року та затверджено Операційний план заходів на 2022-2024 роки з її реалізації. URL: https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/1163-2022-%D1%80#Text

Домашнього насильства можна уникнути, якщо жертва не буде мовчати. Рекомендуємо розмістити на сайтах закладів освіти та донести в доступний спосіб до учасників освітнього процесу інформацію про те, куди звертатися у випадках домашнього насильства:

до Національної поліції за номером 102 та повідомити про факт насильства;

на Урядовий контактний центр 15-47, де цілодобово надаються інформаційні, психологічні та юридичні консультації чоловікам та жінкам, які постраждали від домашнього насильства, насильства за ознакою статі, насильства стосовно дітей, або з питань загрози вчинення такого насильства та психологічної допомоги потерпілим від домашнього насильства жінкам, чоловікам, дітям;

до національної "гарячої лінії" з питань запобігання домашнього насильства, торгівлею людьми та гендерної дискримінації 0-800-500-335 або 116-123 (короткий номер з мобільного).

Нагадуємо, що держава гарантує кожному громадянину право на отримання безоплатної правової допомоги за номером Єдиного контактцентру 0 800 213 103 (цілодобово та безкоштовно у межах України зі стаціонарних та мобільних телефонів).

Важливо: діти мають право безоплатно отримати послуги адвоката (складання заяв, представництво в суді).

За правовою консультацією також можна звернутися, написавши повідомлення у месенджер Facebook -сторінки системи БПД, у публічний чат Telegram-чат "Правова допомога протидії насильству", де постраждалі від домашнього насильства та свідки можуть отримати консультацію юристів щодо захисту своїх прав; у приватний чат системи БПД у Telegram або Viber, а також через мобільний застосунок "Безоплатна правова допомога".

З метою забезпечення комплексного інтегрованого підходу до протидії домашньому насильству та сприяння реалізації прав осіб, постраждалих від домашнього насильства, шляхом проведення превентивних заходів, ефективного реагування на факти домашнього насильства наказом Міністерства освіти і науки від 02.10.2018 № 1047 затверджено Методичні рекомендації щодо виявлення, реагування на випадки домашнього насильства і взаємодії педагогічних працівників із іншими органами та службами. URL: https://imzo.gov.ua/2018/10/03/nakaz-mon-vid-02-10-2018-1047-pro-zatverdzhennia-metodychnykh-rekomendatsiy-shchodo-vyiavlennia-reahuvannia-na-vypadky-domashn-oho-nasyl-stva-i-vzaiemodii-pedahohichnykh-pratsivnykiv-iz-inshymy-orhana/

Пропонуємо педагогічним працівникам скористатися матеріалами з питань запобігання та протидії домашньому насильству, який розміщений на офіційному сайті ДНУ "Інститут модернізації змісту освіти". URL: https://drive.google.com/file/d/1kdBNPKwOfNWwoLNJ5RaJIvfro7oazdUw/view

Також на сайті ДНУ "Інститут модернізації змісту освіти" розміщено Перелік напрямів лекцій, курсів (спецкурсів), практичних занять, тренінгів щодо підвищення кваліфікації педагогічних працівників ІППО щодо запобігання та протидії насильству.

URL: https://drive.google.com/file/d/1NLpqnRExNyVE_k0MKeMoCgHLiTmBHNnu/view
Запобігання та профілактика кримінальних правопорушень.
Під час війни, коли усі категорії населення держави зазнають негативного впливу воєнних дій, великою небезпекою є потрапляння неповнолітніх у маргінальне середовище, у середовище схильне до девіантної поведінки. Нестійка психіка дитини не завжди зможе відрізнити піклування від насильства, наприклад, сексуального чи психологічного. Важливим є не лише попередження правопорушень неповнолітніми особами, а й дотримання їхніх прав і можливість максимально безпечно розвиватися у суспільстві, недопущення зростання рівня злочинності серед неповнолітніх під час війни і облік тих, хто потрапив під негативний вплив осіб з неправомірною поведінкою на територіях де ведуться бойові дії.

Нині стан і тенденції злочинності неповнолітніх свідчать про нагальну потребу організації консолідованих і цілеспрямованих дій суспільства та держави щодо попередження такої злочинності, запобігання її розвитку та зростанню. Має бути сформовано чітку взаємодію всіх зацікавлених органів і служб на місцевому рівні. Педагогами потрібно вести тісну співпрацю з представниками органів ювенальної превенції волонтерами, центрами проживання тимчасово переміщених осіб для виявлення дітей, схильних до неправомірної поведінки, або таких, що потребують особливої соціальнопсихологічної адаптації. Важливою є суспільна солідарність і взаємодія усіх громадян.

Варто проаналізувати стан справ та посилити індивідуальну корекційну роботу з дітьми, які вже скоювали кримінальні правопорушення, та дітьми, які мають ознаки агресивної поведінки; проводити інформаційно-просвітницьку роботу з батьками та законними представниками дітей, схильних до протиправної поведінки.

Нагадуємо, що листом Міністерства освіти і науки України "Про здійснення превентивних заходів серед дітей та молоді в умовах воєнного стану в Україні" від 13.05.22 року № 1/5119-22 зосереджено увагу на тому, що одним із важливих пріоритетів в діяльності закладів освіти є профілактика шкідливих звичок та протиправної поведінки здобувачів освіти. URL: Про здійснення превентивних заходів серед дітей та молоді в умовах воєнного стану в Україні | Міністерство освіти і науки України (mon.gov.ua)

При цьому інформуємо, що постановою Кабінету Міністрів України від 10 липня 2019 року № 689 затверджено Порядок проведення моніторингу наркотичної та алкогольної ситуації в Україні.

URL: https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/689-2019-%D0%BF#Text

Звертаємося до департаментів (управлінь) освіти і науки обласних та Київської міської державної адміністрації організувати виконання та надати в межах компетенції Міністерству освіти і науки моніторингові показники, які містять інформацію про проведені у 2023/2024 навчальному році профілактичні заходи, спрямовані на зниження рівня вживання психотропних речовин, за формою згідно з додатком 7 зазначеної Постанови.

Інформацію надсилати на електронну адресу [email protected] до 01 квітня 2024 року.

На сайті ДНУ "Інститут модернізації змісту освіти" розміщений перелік програм, а саме: профілактичних та/або корекційних програм для дітей у контакті із законом; навчальних програм для спеціалістів в галузі профілактики правопорушень серед дітей та роботи з дітьми у контакті із законом. URL: https://imzo.gov.ua/osvita/pozashkilna-osvita-ta-vihovna-robota/korysni-posylannya/

Пропонуємо перелік навчальних програм, підручників та навчальнометодичних посібників з основ психології та соціальної педагогіки, які були схвалені для використання комісією з психології та педагогіки Науково-методичної ради МОН України. URL: https://mon.gov.ua/ua/osvita/zagalna-serednya-osvita/navchalni-programi-pidruchniki-ta-navchalno-metodichni-posibniki-rekomendovani-mon

Також пропонуємо перелік просвітницько-профілактичних програм: освітня програма "Вирішення конфліктів мирним шляхом. Базові навички медіації", профілактична програма "Школа і поліція", інформаційно-освітня протиалкогольна програма "Сімейна розмова", "Програма 15" профілактика ВІЛ-інфекції та підтримка психосоціального здоров'я в Україні, просвітницько-профілактична програма "Сприяння просвітницькій роботі "рівний-рівному" серед молоді України щодо здорового способу життя", програма "Розвиток стресостійкості" за програмою "Безпечний простір", програма "Навчи дитину захищатись": інтерактивні бесіди "Кіко та Рука", навчальна програма "Дорослішай на здоров'я", програма профілактики конфліктів та правопорушень серед учнівської молоді "Будуємо майбутнє разом", програма виховної роботи з учнями щодо питань протидії торгівлі людьми "Особиста гідність. Безпека життя. Громадська позиція" тощо.

На сайті ДНУ "Інститут модернізації змісту освіти" розміщено Перелік програм щодо запобігання правопорушенням серед дітей за посиланнями: URL: https://docs.google.com/document/d/1zi31pjwMLqRSjoXpe5vFCkPdl8Sqsf2JbSYeOITyfgk/edit

https://docs.google.com/document/d/1zi31pjwMLqRSjoXpe5vFCkPdl8Sqsf2JbSYeOITyfgk/edit, який постійно оновлюється та доповнюється.

Під час війни першочергове бажання - полегшити страждання людей. Інтереси довкілля відходять на другий план. Проте війна сильно впливає на природні ресурси, у тому числі й тварин. Непоправні втрати від війни вимірюються не тільки людськими життями, але й життями тварин. На жаль, необізнаність здобувачів освіти щодо правил поведінки з тваринами (як домашніми, так і безпритульними) також призводить до негативних наслідків (знущання над тваринами, зараження небезпечними хворобами, травмування та каліцтво дітей).

Відповідно до статті 6 Закону України "Про захист тварин від жорстокого поводження" i ратифікованої в Україні Європейської конвенції про захист домашніх тварин та з метою покращення психологічного стану дітей під час війни, зняття емоційної напруги, виховання гуманного ставлення до тварин пропонуємо проведення різних видів виховної роботи у закладах освіти на тему "Гуманне та відповідальне ставлення до тварини": урок доброти, конкурси, акції, флешмоби тощо.

Проведення освітньо-виховних заходів присвячених тваринам є актуальними та потрібними в наш час. Такі заходи є не лише антистресовими для школярів, але й дарують відчуття єдності у площині добра, ознайомлюють учнів із сучасними підходами догляду за домашніми тваринами, гуманними методами розв'язання проблеми безпритульних тварин та виховують одні з головних людських якостей - добро, відповідальність, гуманність та альтруїзм. Саме ті якості, яві відрізняють цивілізоване суспільство від суспільства невігластва та дикунства.

Пропонуємо розроблені та апробовані благодійною організацією "Благодійний фонд "Щаслива лапа" ("Happy paw") тематичні методичні матеріали (конспекти виховних занять, вікторини, квести, онлайн ігри, пізнавальні відеоматеріали, аудіоказки) викладені у вільному доступі.

Зокрема, методичний посібник "Гуманне та відповідальне ставлення до тварин" схвалений для використання у закладах загальної середньої освіти Науково-методичною комісією з проблем виховання дітей та учнівської молоді Науково-методичної ради з питань освіти Міністерства освіти і науки України (лист Державної наукової установи "Інститут модернізації змісту освіти" Міністерства освіти і науки України №22.1/12-Г-454 від 02 липня 2018 року). URL: Методичні матеріали | Happy Paw
Злагоджена та спільна пропедевтична робота навчальних закладів, служб у справах дітей, департаментів освіти та науки, правоохоронних органів, центрів соціальних служб для сім'ї, дітей та молоді щодо попередження правопорушень та злочинів, готовність прийти на допомогу дитині, підлітку є запорукою збереження морального здоров'я нашого суспільства. Вивчення та популяризації кращих педагогічних практик.
З метою вивчення та популяризації кращого педагогічного досвіду на офіційному сайті Державної наукової установи "Інститут модернізації змісту освіти" створено банк даних досвіду виховної роботи, який постійно оновлюється. Радимо закладам освіти України під час проведення виховних заходів використовувати представлені матеріали:

https://imzo.gov.ua/osvita/pozashkilna-osvita-ta-vihovna-robota/bank-dosvidu-vihovnoyi-roboti/ Нагадуємо, щодо оновлення розділу "Банк досвіду виховної роботи" офіційного вебсайту Державної наукової установи "Інститут модернізації змісту освіти" необхідно до 01 жовтня 2023 року надати відповідну інформацію. URL: Лист ІМЗО від 28.04.2023 № 21/08-680 "Про надання інформації щодо проведення просвітницьких заходів" - Інститут модернізації змісту освіти (imzo.gov.ua)

Для належної організації роботи звертаємо увагу на:

нормативно-правову базу з питань виховної роботи, яка знаходиться на офіційному сайті Інституту модернізації змісту освіти URL: https://imzo.gov.ua/osvita/pozashkilna-osvita-ta-vihovna-robota/normativna-baza-pozashkilnoyi-osviti-ta-vihovnoyi-roboti/;

перелік рукописів, які схвалені для використання у закладах загальної середньої освіти науково-методичною комісією з проблем виховання дітей та учнівської молоді Науково-методичної ради з питань освіти Міністерства освіти і науки України. URL:
https://imzo.gov.ua/osvita/pozashkilna-osvita-ta-vihovna-robota/vihovna-robota-shvaleni-rukopisi/ Відзначення пам'ятних та ювілейних дат. У планах роботи закладів освіти необхідно передбачити проведення тематичних годин спілкування, зустрічей, бесід, лекцій, семінарів, тематичних виставок, засідань круглих столів, науково-практичних конференцій, літературних вечорів, поетичних годин тощо щодо відзначення важливих пам'ятних та ювілейних дат 2023/2024 навчального року. Вересень 2023

1 вересня - День знань;

2 вересня - День закінчення Другої світової війни;

10 вересня - День пам'яті жертв фашизму; 130 років із дня народження Олександра Петровича Довженка (1894-1956), геніального українського кінорежисера, видатного письменника і публіциста, класика світового кінематографа;

13 вересня - 150 років із дня народження Дениса Лукіяновича (1873-1965), письменника, літературознавця;

22 вересня - День партизанської слави України;

29 вересня - День пам'яті трагедії Бабиного Яру.

Жовтень 2023

1 жовтня - День захисників і захисниць України;

13 жовтня - 100 років із дня народження Михайла Сікорського (1923-2011), історика, краєзнавця, музеєзнавця, Героя України;

18 жовтня - Україна увійшла до Ради Європи;

28 жовтня - День визволення України від фашистських загарбників.

Листопад 2023

25 листопада - День пам'яті жертв голодомору;

27 листопада - 160 років із дня народження Ольги Кобилянської (1863-1942), письменниці, громадської діячки;

29 листопада - 200 років із дня народження Матвія Номиса (справжнє прізвище - Симонов) (1823-1901), етнографа, фольклориста, письменника, педагога, видавця.

Грудень 2023 Січень 2024

9 січня - 100 років із дня народження Параджанова Сергія Йосиповича (1924-1990), вірменського і українського кінорежисера, народного артиста УРСР, лауреата Державної премії УРСР ім. Т. Г. Шевченка;

20 січня - День вшанування захисників Донецького аеропорту в Україні;

22 січня - День Соборності (день Злуки);

29 січня - День пам'яті Героїв Крут.

Лютий 2024 Березень 2024

17 березня - Створено Українську Центральну Раду в 1917.
Квітень 2024

4 квітня - День створення НАТО;

5 квітня - Перша конституція;

10 квітня - Міжнародний день руху Опору (в пам'ять і честь усіх, хто протистояв фашизму на окупованих територіях за часів Другої світової війни);

Травень 2024

4 травня - Міжнародний день пожежників;

8 травня - День Перемоги над нацизмом у Другій світовій війні; День пам'яті та примирення в Україні; Дні пам'яті та примирення, присвячені пам'яті жертв Другої світової війни;

Червень 2024

4 червня - День пам'яті дітей, загиблих в результаті збройної агресії Російської Федерації проти України;

11 червня - Всесвітній день пам'яті домашніх тварин (дата на 2024 рік. Проводять у другий вівторок червня);

13 червня - День визволення Маріуполя від російських окупантів;

22 червня - День скорботи і вшанування пам'яті жертв війни в Україні.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
щодо організації виховного процесу в закладах освіти у 2023/2024 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.title
Щодо організації виховного процесу в закладах освіти у 2023/2024 навчальному році

# data[].attributes.headline
Про проведення Першого уроку

# data[].attributes.subject
Про проведення Першого уроку

# data[].attributes.body
Лист МОН № 1/12816-23 від 28.08.23 року

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ

№ 1/12816-23 від 28 серпня 2023 року

Департаменти (управління) освіти і
науки обласних, Київської міської
державних адміністрацій
Про проведення Першого уроку
29 серпня в Україні відзначається День пам'яті захисників України, які загинули в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність України. Цей день встановлено Указом Президента України від 23 серпня 2019 року № 621 для увічнення героїзму військовослужбовців і добровольців, котрі віддали життя за батьківщину. Збереження і гідне вшанування пам'яті полеглих захисників України є священним обов'язком держави і суспільства.

Кабінет Міністрів України розпорядженням від 11 липня 2023 року № 617-р затвердив план заходів із відзначення у 2023 році цієї пам'ятної дати. Планом передбачено проведення національно-патріотичних заходів у закладах освіти, зокрема Першого уроку, присвяченого захисникам України.

Заходи, присвячені Дню пам'яті захисників України, які загинули в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність України, можуть бути проведені на рівні навчального закладу, кількох паралельних класів та / або на рівні класу.

Рекомендовані форми проведення:

екскурсії до місць пам'яті, пов'язаних із військовою звитягою Українського народу;

дискусійні майданчики;

урок-презентація "Україна - мати. Вмій її захищати;

літературна майстерня / усний журнал;

конкурс плакатів "Героям слава!";

спортивні змагання "Естафета мужності" тощо.

Під час підготовки матеріалу та вибору форми заходу рекомендуємо приділити особливу увагу таким питанням: тяглість українських військових традицій від давнини до сьогодення; гідне вшанування бойового подвигу, звитяги, самовідданості громадян, які присвятили своє життя служінню Українському народу; посилення суспільної уваги та турботи про захисників рідної землі; збереження та розвиток національних військових і обрядовопобутових традицій; популяризація серед української молоді військової справи та здорового способу життя, фізичної культури.

Орієнтовна тематика Першого уроку та інших заходів присвяченого захисникам України.:

"В єдності наша сила",

"З відданістю Україні в серці",

"Українські звитяжці. Історична подорож у часі. Славетні імена України",

"Нині - вільна й незалежна Україна-ненька. Її ревно захищають нові козаченьки",

"Ніхто, крім нас!",

"Бійці невидимого фронту: снаряд чи слово?",

"Тісніше станьте, сильні духом, під прапором одним",

"Україна у моєму серці!",

"Волонтер - мирний воїн",

"Берегиня чи амазонка? Жіноче обличчя війни",

"Національна самоідентичність і народні традиції українців",

"Історії героїв війни: "Ми боремося за українську землю",

"Мужність і відвага крізь покоління".

Обираючи місце, форми, методи та прийоми проведення заходів, педагогам слід враховувати вікові особливості учнів; можливості забезпечення класу (школи) технічними засобами навчання.

Під час підготовки до Першого уроку та інших заходів, присвячених захисникам України, пропонуємо скористатися Методичними рекомендаціями для закладів освіти до Дня пам'яті захисників України, які загинули в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність України, розробленими Українським інститутом національної пам'яті.

Додаток: на 17 арк.

Заступник Міністра Андрій Сташків

Завантажити pdf (643.54 Кб.)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
про проведення першого уроку

# data[].attributes.attachment_link.title
Про проведення Першого уроку

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації ХОІППО

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації ХОІППО

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Оксана Штанько

# data[].attributes.headline
Лист МОН від 16.07.2021 № 1/9-362 “Деякі питання організації виховного процесу у 2021/2022 н. р. щодо формування в дітей та учнівської молоді ціннісних життєвих навичок””

# data[].attributes.subject
Лист МОН від 16.07.2021 № 1/9-362 “Деякі питання організації виховного процесу у 2021/2022 н. р. щодо формування в дітей та учнівської молоді ціннісних життєвих навичок””

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Лист МОН від 16.07.2021 № 1/9-362 "Деякі питання організації виховного процесу у 2021/2022 н. р. щодо формування в дітей та учнівської молоді ціннісних життєвих навичок""

# data[].attributes.headline
Патріотичні акварелі: формування свідомого громадянина-патріота України

# data[].attributes.subject
Патріотичні акварелі: формування свідомого громадянина-патріота України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
У даному посібнику містяться конспекти уроків, сценарії виховних заходів патріотичного спрямування та матеріали для проведення уроків мужності.

Скачати файл

Список усіх конспектів можна переглянути у змісті.

ЗМІСТ

Вступ

Розділ І. Теоретико-методологічні орієнтири патріотичного виховання дітей та учнівської молоді 7

1.1. Концепція національно-патріотичного виховання дітей та

молоді 7

1.2. Осадчий І.Г. Концепція громадянського виховання учнів у системі

загальної середньої освіти України 15

1.3. Боярчук О.І., Микитюк Л.В. Методичні рекомендації щодо

організації та проведення циклу уроків мужності 35

Розділ ІІ. Виховують кожна хвилина життя і кожен куточок землі

(виховні справи патріотичного спрямування) 42

Ханенко С.А. "Одна Батьківщина, і двох не буває..." 42

Пасько Л.А. "В Україні кожен знає: добро завжди перемагає" 46

Пазініч Л.Б. "Україна - моя ненька" 53

Сита Т.В. "Україна - єдина країна" 57

Пазініч Л.Б. "Хай в серці кожної дитини живе любов до України" 64

Прокопенко І. О. "Україна - Батьківщина моя!" 68

Устич Ю.П. "Цікаво знати про Україну" 75

Солоденко Л.І. "Моя земля - земля моїх предків" 97

Рудніцька О.П. "Ми - українці!" 82

Боярчук О.І. "Сучасний патріотизм: мода чи життєва необхідність?" 86

Прядко Л.В., Ромась І. В. "Україна - єдина!" 98

Микитюк Л.В. "Я люблю Україну!" 104

Яременко Н.В. "Богдан і Варвара Ханенки - меценати Києва" 115

Розділ ІІІ. Мужність - страж і опора всіх інших чеснот (виховні

справи для проведення уроків мужності) 119

Репа Т.М. "Ми разом - ми непереможні!" 119

Безпала О.М. "Герої не вмирають!" 125

Яковенко Л. М., Микитюк Л. В. "Кращий знавець козацьких традицій"... 129

ОнопрієнкоА.В. "Ми будемо довго пам'ятати і вам забути не дамо.".. 136

Булгаченко Л.В. "Нумо, хлопці!" 143

ЛюдвиченкоЛ.І., КуксенокЕ. А. "Уклоняємося доземно всім героям."... 149

Моторіна О.Б. "Знаємо, пам'ятаємо, шануємо!" 156

Коваль С.В. Рудавська О. М. "Пісня у військовій шинелі" 161

Декрет С.І. "Їх подвиги навік збережуть серця" 169

Кайзер О.М. "Хоробрі серця" 173

Заїменко А.О. "Ми збережемо Україну" 176

Коваль С.В. "В Афганістані" в чорнім тюльпані" 183

Кондратюк Л.І. "Люди! Не треба війни, щоб не вмирали дочки й сини" ... 188

Лесик А.В. "Україна - єдина країна" 193

Кухтик О.І., Логвин В.Ю. "За матір, сина, за дружину, за рідну землю Україну!" 198

Поплавська В.В. "Курс молодого бійця" 207

Шабан О.К. "Україна понад усе" 217

Шепелявенко Т. Г. "Солоний Хрещатик" 222

Муковоз Н.І. "З Україною в серці" 229

Гутник В.Д. "Лицарська звитяга" 235

Розділ ІУ. Поезія мужності (вірші дітей та педагогів Київщини) 239

Бойко Лілія "Знову весна завітала", "Мамо! Розкажу я тобі колись

потім 240

ЧабейГалина "Своєму синові ..." 241

Савчук Галина "День Перемоги" 242

Лабага Ольга "У бога миру попрохаю ...", "Слава Богу", "Україна-

мати", "Бачу мир", "Слава Україні" 243

Гутник Вікторія "Плине кача", "Волонтери" 246

Гаркуша-Омельченко Марія "Лист пораненому солдату", "Герої небесної сотні", "День гідності й свободи", "Діалог", "Жовто-блакитний

світ", "Ми - усі разом", "Донецькому ровеснику" 247

Ткаченко Владислава "Наш гордий стяг" 252

Петришин Святослав "Допомога із віків", "Ця свічка пам'яті горить у 252

нас у серцях"

Ямпольська Даніела "Голуб миру" 253

Гутник Анастасія "Я вірю ..." 254

Ващенко Анатолій "Іронія долі" 255

Дятлик Роман "Війна" 255

Щипанський Сергій "Побувайте в Україні" 256

Ворошило Юлія "Що таке війна?" 256

Мироненко Богдан "Революція свідомості" 257

Кисіль Ярослава "Повертайтеся" 257

Микитюк Л.В. Додатки. Добірка сучасних пісень про мужність,

патріотизм, українську трагедію війни 258

Устич Ю.П. Додатки. Добірка сучасних художніх фільмів про

мужність, патріотизм, українську трагедію війни 260

Інформація про авторів 263

ВСТУП
Київщино, я змалюю всю твою красу...

Які ж фарби підберу, щоб відтворити краєвиди твої неповторні?

Найяскравіші, найтепліші... й тоді.на цих картинах у різних куточках світу

побачать красу твою неземну Владислава Вишнякова

О краю мій! Клянусь, що завжди буду

Любить тебе!

І де б я не жила, Думками буду линуть звідусюди Туди, де народилась і зросла Світлана Богданець

Багаті патріотичними мотивами поезія та проза юних обдаровань Київщини, сповнені глибоких знань про витоки свого родоводу, безмежної любові до рідної землі, шани до відомих кожному українцю символів та оберегів, щирості почуттів, філософічності й віри в те, що добро - найвища людська цінність.

Безумовно, ми повинні шанувати минувшину, пишатися своєю історією, берегти культурні надбання, бути відкритими до всього нового. Проте в сучасних умовах важливо, щоб молоде покоління не тільки пов'язувало своє майбутнє з Україною, а й хотіло берегти, розбудовувати й захищати її.

Насамперед, патріотизм має бути дієвим: проявлятися у відповідальності за виконання професійних обов'язків, у ставленні інтересів нації вище за особисті, у визнанні, що пріоритетами сьогодні є державна незалежність і соборність України.

Як сформувати дієвий патріотизм? Як виховати юних українців самовідданими, з активною громадянською позицією, особистою відповідальністю за долю та єдність своєї країни?

У відповідь на ці запитання укладено посібник безцінних перлин педагогічної та учнівської скарбниці Київщини "Патріотичні акварелі", у якому висвітлено тенденції, підходи, принципи, мету й завдання патріотичного виховання дітей та учнівської молоді, запропоновано стратегію й технологію цілеспрямованого й ефективного процесу розвитку суб'єкта громадянського суспільства, громадянина-патріота.

Широкою палітрою відтінків презентовано в посібнику виховні справи, лейтмотивом яких є любов до України, самовідданість і патріотизм її захисників, активна громадянська позиція українців, особиста відповідальність і дієвість за долю та єдність країни, розвиток бажання здобувати військові професії, проходити службу в Збройних Силах України.

Особливою цінністю посібника є творчість дітей та педагогів Київщини, представлена у розділі "Поезія мужності". Це сповідь про любов до рідної

землі, біль за долю країни, скорботу за полеглими, тугу, страждання за справжніми патріотами, які звеличують подвигами Батьківщину та ведуть народ до щасливого майбутнього.

Посібник містить добірки сучасних пісень та художніх фільмів про мужність героїв, українську трагедію війни.

Бути патріотом - значить любити життя, уміти прожити його гідно й цікаво, просто йти вперед своєю дорогою.

Бути патріотом - означає поважати себе, відповідати за свої вчинки, слова, поведінку, бути гідним представником своєї нації.

Бути патріотом України - це значить шукати задоволення не в тім, "щоб бути українцем", а в тім, щоб із честю носити ім'я Українця.

Лише справжні патріоти, об'єднавшись у єдине ціле, підносять культурний та економічний рівень своєї держави, творять нову історію, у якій немає сумних і трагічних дат, а лише чисте і світле майбутнє.

Будьмо патріотами!
Ольга Боярчук

# data[].attributes.attachment_link.title
Патріотичні акварелі: формування свідомого громадянина-патріота України. Методичні рекомендації

# data[].attributes.attachment_link.description
У даному посібнику містяться конспекти уроків, сценарії виховних заходів патріотичного спрямування та матеріали для проведення уроків мужності. Скачати файл Список усіх конспектів можна переглянути у змісті. ЗМІСТ Вступ Розділ І. Теоретико-методологічні орієнтири патріотичного виховання дітей та учнівської молоді 7 1.1. Концепція національно-патріотичного виховання дітей та молоді 7 1.2. Осадчий І.Г.

# data[].attributes.headline
Інформаційні матеріали до Дня пам’яті захисників України, які загинули в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність України 

# data[].attributes.subject
Інформаційні матеріали до Дня пам’яті захисників України, які загинули в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність України 

# data[].attributes.attachment_link.title
Український інститут національної пам’яті - офіційний веб-сайт

# data[].attributes.attachment_link.description
Український інститут національної пам’яті є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра культури і який реалізує державну політику у сфері відновлення та збереження національної пам’яті Українського народу. Інститут у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністр

# data[].attributes.headline
Матеріали освітнього проєкту «Діалоги про війну» 

# data[].attributes.subject
Матеріали освітнього проєкту «Діалоги про війну» 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Український інститут національної пам'яті підготував освітній проєкт "Діалоги про війну", який містить три відеорозмови учениці із ветеранами сучасної російсько-української війни на теми: "Що таке війна?", "Чому Росія прагне захопити Україну?" та "Що таке сучасна російсько-українська війна?", а також методичні рекомендації.
У них ви знайдете три тематичні матриці (мануала) до заняття з можливими варіаціями завдань щодо опрацювання відео. Методичні рекомендації складаються з таких розділів: мета проведення уроку або позакласного заходу, ключові повідомлення, словничок, рекомендовані форми проведення уроку / заходу, практичний блок (методи і прийоми опрацювання відео ресурсів в освітньому просторі), переліки питань для підсумкового обговорення та домашнє завдання.

Проєкт реалізовано за ініціативи Міністерства культури та інформаційної політики України, а також Героя України Володимира Жемчугова.

Продукт розрахований для учителів історії, учням 5-7 класів, військовослужбовцям, журналістам, державним службовцям, працівникам музеїв, бібліотекарям, фахівцям із національно-патріотичного виховання, громадським активістам.

Завантажити уроки у високій якості.

Методичні рекомендації до використання в освітньому просторі проєкту "Діалоги про війну"

# data[].attributes.attachment_link.title
Освітній проєкт "Діалоги про війну"

# data[].attributes.attachment_link.description
Український інститут національної пам'яті підготував освітній проєкт "Діалоги про війну", який містить три відеорозмови учениці із ветеранами...

# data[].attributes.headline
Підбірка роликів «Революція Гідності. Сучасна війна.»:

# data[].attributes.subject
Підбірка роликів «Революція Гідності. Сучасна війна.»:

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ukrainian Institute of National Remembrance

# data[].attributes.attachment_link.title
Документальний фільм «Вогнехреща»

# data[].attributes.headline
Серія короткометражних документальних фільмів «Жінки, які загинули за Україну»

# data[].attributes.subject
Серія короткометражних документальних фільмів «Жінки, які загинули за Україну»

# data[].attributes.attachment_link.title
Жінки, які загинули за Україну

# data[].attributes.attachment_link.description
Share your videos with friends, family, and the world

# data[].attributes.headline
Інформаційні матеріали до Дня Української Державності

# data[].attributes.subject
Інформаційні матеріали до Дня Української Державності

# data[].attributes.headline
Інформаційні матеріали до Дня Конституції України

# data[].attributes.subject
Інформаційні матеріали до Дня Конституції України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
28 червня цього року Україна відзначатиме 27-му річницю прийняття Конституції - головного нормативно-правового акта держави, який закріплює основи суспільного ладу, державний устрій, систему, порядок утворення, принципи організації і діяльності державних органів, права та обов'язки громадян.

Наша Конституція визначає, що Україна є правовою державою, яка базується на принципах поваги до особи й недоторканності її прав і свобод, верховенства права, дотримання закону. Вона забороняє дискримінацію. У Конституції закріплений суверенітет Української держави над всією її територією, яка є недоторканною. А захист цього суверенітету і територіальної цілісності є найважливішою функцією держави і справою всього Українського народу. Дієвість цієї норми Конституції українці демонструють на практиці вже майже десять років, боронячи Україну від російської агресії.

Ухвалення Верховною Радою України Основного закону 28 червня 1996 року стало важливим етапом утвердження державності, мало величезне політичне та правове значення для розвитку української політичної нації та громадянського суспільства. Венеціанська комісія визнала нашу Конституцію однією з найдемократичніших у Європі, особливо в частині прав, свобод та обов'язків громадян, які повністю відповідають міжнародним стандартам у галузі конституційного права.

Сьогодні Конституція - ядро нацiональної правової системи України.

Для нас, українців, Конституція - це про права і свободи, це про гідність, цінності, хребет нації, стійкість та нескореність.

Наша Конституція справді зорієнтована на людину, гуманістичні цінності та правові відносини між суспільством і державою. Такою вона є, зокрема, тому, що, попри досвід життя в тоталітарній системі та наявність колоніального минулого, українським землям був властивий пошук норм і засад, які б регулювали взаємодію між населенням і владою. Власне, це також робить нас частиною Європи та істотно відрізняє від Росії.

Ключові повідомлення

Конституція України - головний нормативно-правовий акт держави, яким закріплено основи суспільного ладу, державний устрій, систему, порядок утворення, принципи організації і діяльності державних органів, регулює відносини між державою та суспільством, гарантує права і свободи людини.

Конституція України - наш моральний орієнтир.

Сьогодні, в умовах повномасштабного російського вторгнення і численних злочинів окупантів, усі ми по новому оцінюємо значення цінностей, закладених у Конституції України. Основний Закон є ядром консолідації Українського народу.

Незмінний упродовж століть цивілізаційний вибір Українського народу ми вкотре відстоюємо у збройній боротьбі проти московської агресії. Московська влада робила і робить спроби присвоїти українську історію, поцупити наші надбання, наших людей, дітей, майбутнє.

Українська Конституція - реальна, а не декларативна. Натомість для рашистського режиму, як і його попередника комуністичного тоталітаризму, написане у їхній конституції залишається декларацією. Це жодним чином не захищає ні власних громадян від обмеження їхніх прав, ні інші народи від злочинів агресії.

Історично конституційний процес свідчить про наміри юридичного закріплення на найвищому рівні таких цінностей Українського народу, як демократія, верховенство права, рівність громадян, незалежність і територіальна цілісність своєї держави та європейський цивілізаційний вибір.

Нам це вдалося, і нині Україна - незалежна сучасна європейська держава. Положення щодо стратегічного курсу нашої країни на набуття повноправного членства України в Європейському Союзі й Організації Північноатлантичного договору нині закріплено в Основному Законі.

Від імені Українського народу та, виражаючи його суверенну волю, 28 червня 1996 року було прийнято Конституцію України, в якій, зокрема, захист України, незалежності та територіальної цілісності України, повага до її державних символів визначено обов'язком кожного громадянина.

Сьогодні громадяни України, які чинять спротив російському вторгненню, виконують конституційний обов'язок. Ми успішно протистоїмо агресору, що зневажає юридичні норми, міжнародне право. За підтримки закордонних партнерів наближаємо нашу Перемогу, за якою послідує притягнення до відповідальності держави-терориста.

Історична довідка

Український конституціоналізм має глибоке історичне коріння, тяглість і свої особливості. Найголовніші з них - український конституціоналізм розвинувся під впливом європейських країн, які першими почали його формувати; заснований на ідеях прав та свобод людини, верховенства права та демократії. Ці засади формувалися протягом століть відповідно до національного характеру українців, способу життя, цінностей і суспільних відносин.

Середньовічна передісторія українського конституціоналізму - від "Руської Правди" до Литовських статутів. "Руська Правда" почала укладатися в ХІ столітті за князювання Ярослава Мудрого. Це перша відома кодифікація права на українських територіях, яка наслідувала законодавчі акти германських та англосаксонських держав Європи. Акцент на правах різних станів, власності, судочинстві. У Литовських статутах було кодифіковано право Великого Князівства Литовського. Три редакції статутів (1529, 1566, 1588 років) написані слов'янською мовою увібрали в себе правові традиції Русі та середньовічної Європи. Встановлювали межі князівської влади і захищали права різних суспільних станів.

Зародження вітчизняної конституційної думки, пов'язане із революцією під проводом Богдана Хмельницького та відродженням козацької державності (2-га половина XVII - XVIIІ століть). Внутрішній устрій, соціально-економічний розвиток, права та вольності козацтва визначали гетьманські універсали, зокрема Богдана Хмельницького, а також міжнародні договори (наприклад, Зборівський між козаками і польським королем Яном Казимиром). Березневі статті Богдана Хмельницького регламентували політичне, правове, фінансове і військове становище України після Переяславської ради. Гадяцький трактат передбачав створення Великого Князівства Руського у складі Речі Посполитої. Вагомою віхою тогочасного розвитку конституційної думки України стала Конституція Пилипа Орлика 1710 року - "Договір та встановлення прав і вольностей Війська Запорозького та всього вільного народу Малоросійського між Ясновельможним гетьманом Пилипом Орликом та між Генеральною старшиною, полковниками, а також названим Військом Запорозьким, що за давнім звичаєм і за військовими правилами схвалені обома сторонами вільним голосуванням і скріплені найяснішим гетьманом урочистою присягою".

За змістом це був документ, який в політико-правових поняттях того часу обґрунтував право України на державну самостійність та її державний устрій. Його прийняття стало справді великою подією, оскільки засвідчувало політичну зрілість козацької держави. "Договір" відображав світоглядні цінності козацької старшини XVII-XVIII століть, її прагнення унормувати життя за власними звичаями, традиціями й законами, враховував також інтереси й інших станів - духовенства, міщанства, купецтва і селянства, об'єднаних у поняття "народ".

Формування конституційних ідей після втрати державності (кінець ХVІІІ - початок ХХ століть). Власні конституційні проєкти розробили Микола Костомаров у "Книзі буття українського народу", Михайло Драгоманов у праці "Вільна спілка", учасник Кирило-Мефодіївського братства Георгій Андрузький у "Начерках Конституції Республіки". Загалом кирило-мефодіївці в умовах посилення реакції в часи імператора Миколи І декларували ідеї республіканського устрою, демократичного правління, громадянських прав, а ідеалом державності у них була федерація слов'янських народів. На Західній Україні тоді сформувалися конституційно-правові погляди соціал-демократів Остапа Терлецького та Івана Франка. На початку ХХ століття під впливом революції 1905-1907 років в Російській імперії на українських теренах конкурували конституційних концепцій - соціал-демократична Михайла Грушевського, консервативна В'ячеслава Липинського та Стефана Томашівського, націократична Миколи Міхновського.

Конституційний процес в добу Української революції 1917-1921 років. 29 квітня 1918 року Мала Рада схвалила "Статут про державний устрій, права і вольності УНР". Цей документ не набув чинності через державний переворот гетьмана Павла Скоропадського. 13 листопада того ж року ухвалили Тимчасовий основний закон про державну самостійність українських земель колишньої Австро-Угорської монархії, який слугував конституцією Західноукраїнської Народної Республіки. Проєкти українських конституцій розроблялися навіть тоді, коли шанси відстояти незалежність виглядали примарними. У роки революції з'явилося кілька ґрунтовних розробок, зокрема представлений Урядовою комісією УНР із вироблення Конституції Української Держави. Конституційні проєкти Української революції заклали основи державницької традиції УНР. Подальший розвиток вони отримали в програмних документах Української головної визвольної ради.

Конституційні ініціативи українського визвольного руху ХХ століття. Традиції державного будівництва продовжив 15 березня 1939 року в Хусті Сойм Карпатської України, проголосивши її незалежність і ухваливши два закони зі статусом конституційних, які визначали форму державного правління.

У липні 1944 року неподалік села Недільна на Львівщині відбулися Установчі збори УГВР. Збройна частина українського визвольного руху (УПА) отримала політичне представництво. Ідеологія та принципи формування УГВР були спрямовані на консолідацію всіх національних сил і відзначалися демократичністю. На Зборах ухвалили Універсал, Платформу і Тимчасовий устрій, які також вважаються важливим джерелом української конституційної думки. Вища законодавча влада стала компетенцією Великого збору УГВР, а виконавча - Генерального секретаріату. Президентом УГВР обрали колишнього члена Центральної Ради, уродженця Полтавщини Кирила Осьмака. Українська головна визвольна рада керувала боротьбою УПА до кінця 1950-х років.

В УСРР / УРСР у різний час було ухвалено чотири конституції. Вони хоч і проголошували Україну суверенною державою, але насправді були лише формальним прикриттям колоніального становища України та панування в ній тоталітарного режиму. Основний документ був цілковитою формальністю - передбачав можливість виходу кожної республіки зі складу СРСР, але не надавав жодного механізму.

Новітній конституційний процес нерозривно пов'язаний із відновленням української державності. Творення Конституції розпочалося із ухваленням Декларації про державний суверенітет України 16 липня 1990 року. З розпадом СРСР та ухваленням Акта проголошення незалежності України від 24 серпня 1991 року національна законотворчість активізувалася.

Всеукраїнський референдум засвідчив підтримку проголошення незалежності України. Більшість країн світу визнали Україну суверенною державою. Робота над прийняттям Основного Закону незалежної України почалася в 1992-му і тривала майже 4 роки. Періодично її супроводжували гострі дискусії, зокрема, - довкола державних символів, державної мови, статусу Криму тощо. Вони, можна сказати, відобразили протистояння між тією частиною політичних сил, які тяжіли до радянського минулого, і тими, що прагнули утвердити і зміцнити незалежну державу.

28 червня 1996 року після безпрецедентного за тривалістю й напругою засідання, що увійшло в історію під назвою "Конституційна ніч", Верховна Рада 315 голосами ухвалила Конституцію України.

Додаткові матеріали Українського інституту національної пам'яті до Дня Конституції України

- Інтернет-банери до цього державного свята (2022);

- інформаційні матеріали до 25-річчя від дня ухвалення Конституції України (2021);

- ключові тези та історична довідка щодо української Конституції;

- фотоальбом "Незалежність. Найкращий час" / "Independence. Prime Time" (українською та англійською мовами);

- виставка "На службі Феміді".

# data[].attributes.attachment_link.title
Інформаційні матеріали до Дня Конституції України - 2023

# data[].attributes.attachment_link.description
28 червня цього року Україна відзначатиме 27-му річницю прийняття Конституції - головного нормативно-правового акта держави, який закріплює основи суспіль...

# data[].attributes.headline
Інформаційні матеріали до Дня Героїв Крут

# data[].attributes.subject
Інформаційні матеріали до Дня Героїв Крут

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
29 січня в Україні відзначають річницю бою під Крутами, який для Українського народу став символом героїзму та самопожертви молодого покоління в боротьбі за незалежність, прикладом для сучасних захисників України, як успішно боротися проти численного ворога.
Тоді, 105 років тому, українські вояки й добровольці зупинили на кілька днів наступ більшовиків на Київ. У той час в Бересті тривали переговори між Українською Народною Республікою та країнами Четверного союзу щодо мирного договору. 9 лютого 1918 року його підписали. Цей документ визнав незалежність Української Народної Республіки і став підставою для надання військової допомоги Україні у відбитті російської агресії.

Ключові тези
Бій під Крутами був оборонною операцією, яка зупинила на кілька днів наступ переважних сил ворога. Ця битва символізує патріотизм, стійкість і самопожертву української молоді в боротьбі за державність.
Міжнародне визнання української незалежності - це те, чим завдячуємо героям Крут. Затримавши російського ворога на чотири дні біля залізничної станції Крути, київські юнаки дали змогу владі УНР розгромити повстання російської п'ятої колони під назвою "повстання на заводі Арсенал" у Києві, а головне - укласти Брестський мирний договір із країнами Четверного союзу й досягнути визнання УНР суб'єктом міжнародних відносин.

Проголошення 22 січня 1918 року незалежності Української Народної Республіки й перше у ХХ столітті її офіційне визнання утвердило на політичній карті світу нашу державу. Хоч вона проіснувала три роки, але був час безперервної боротьби за її збереження. І тоді - понад 100 років тому, й тепер - ворог той самий. Нинішні захисники України завершують справу крутянців.

Бій під Крутами - бій за майбутнє України. Завдяки підтримці німецьких та австро-угорських військ відповідно до Брестського договору 1 березня 1918 року українці звільнили від більшовиків Київ, а у квітні - майже всю Україну. В першій у XX столітті війні з російським агресором - радянською Росією - перемогла Українська Народна Республіка.

У Крутах вирішувалася доля молодої української держави. Кілька сотень відважних юнаків та чоловіків зробили свій вибір - виступили проти російської військової агресії, стали на захист України. Вони були різного походження: діти селян, робітників, священників; військові, студенти, гімназисти. Хтось мав бойовий вишкіл, а хтось уперше взяв до рук зброю. Але всі вони розуміли головне - Україна потребує їхнього чину.

Крути - символ боротьби за незалежність України у ХХ і ХХІ століттях. Подвиг крутянців, як і всіх Героїв визвольних змагань, став прикладом для захисників України в сучасній російсько-українській війні. Прикметно, що сміливість і жертовність крутянців порівнюють зі сміливістю та витривалістю оборонців Донецького аеропорту в теперішній російсько-українській війні. Тому Героїв Крут у публіцистиці часто називають "першими кіборгами".

На початку березня 2022 року неподалік місця подвигу Героїв Крут знову відбулися бої захисників України з російськими окупантами, які наступали на Київ. Через 104 роки під Крутами наші війська зупинили наступ ворога, завдали йому болючих втрат, захистили місто Ніжин на Чернігівщині.

Після оборони Бахмача й бою під Крутами російські окупанти почали боятися українських оборонців. Так само під час повномасштабного вторгнення у 2022 році після оборони Києва, Чернігова, Сум, Харкова й Маріуполя російський агресор став боятися захисників України.

Крути - місце катувань і розстрілу 27 полонених студентської чоти, які, заблукали в темряві й повернулися до станції Крути, що на той час уже була зайнята більшовиками. За понад сто років у росіян не змінилися способи ведення війни. В сучасному збройному протистоянні армія РФ так само несе на окуповані території мародерство, масові вбивства, катування, ґвалтування, викрадення представників місцевого самоврядування, священників, журналістів, активістів. Рашизм - це геноцид.

Багато молодих патріотів - активних учасників відзначення дня пам'яті Героїв Крут зараз зі зброєю в руках крок за кроком наближають нашу перемогу над нащадками російсько-більшовицького агресора - рашистами. Тоді захисники української незалежності не змогли вистояти в боротьбі з переважними силами агресора. Сьогодні ми маємо завершити їхню справу. У нас є професійна, патріотична та вмотивована армія, міжнародна підтримка. І ми знаємо, що поразка у війні з Росією означає для українців репресії, Голодомор, депортації та знищення нашої ідентичності.

Сьогодні на захист України стали тисячі українців, які ще вчора були мирними людьми: вчителі, студенти, менеджери, бізнесмени, історики, співаки. Щира вдячність усім, хто нині виборює нашу перемогу, право жити у вільній країні на своїй землі.

Попри те, що за 100 років не змінився ні ворог, ні його методи війни, ми маємо реальний шанс завершити цю боротьбу. Бо наше суспільство зробило свій вибір на користь вільного демократичного розвитку власної держави. Й готове цей вибір захищати, кожен на своєму фронті - воєнному, волонтерському, історичному.

Історична довідка
Ключовими подіями першого року Української революції 1917-1921 років стало постання Української Центральної Ради та створення нею Української Народної Республіки.
Більшовики, прийшовши до влади в Росії після жовтневого перевороту 1917 року, прагнули встановити контроль над Україною і розглядали Центральну Раду як серйозного суперника. У грудні 1917-го розпочали збройний наступ на Україну. В середині січня вони захопили майже все Лівобережжя та просувалися на Київ. У таких умовах війни Центральна Рада проголосила 22 січня 1918 року незалежність Української Народної Республіки.

Після захоплення Полтави вздовж залізниці на захід наступала так звана 1-ша Революційна армія, а з Гомеля на Бахмач - 2-га. Там, де сходилися дві залізничні колії, вони планували об'єднатися.

Тривалий час найбоєздатнішою українською частиною на Чернігівщині був бойовий відділ 1-ї Української військової юнацької школи сотника Аверкія Гончаренка. 25-27 січня вони разом з іншими військовими підрозділами та добровольцями героїчно обороняли вузлову залізничну станцію Бахмач. Однак без артилерії під загрозою оточення оборонці вимушено відступили до станції Крути й стали укріплюватися.

28 січня в Бахмачі обидві радянські армії з'єдналися під командуванням Муравйова й почали рухатися в бік Києва. На підступах до столиці Муравйов закликав: "Товариші, я знаю, що багато хто з вас втомився, проте небагато вам працювати. Наше завдання - взяти Київ і тоді ви зможете повернутися додому. Багато вам довелося страждати, але вони кров'ю відповідатимуть за ваші страждання. Ми їм покажемо, дайте тільки добратися до Києва. Якщо буде потрібно, нічого не пошкодую: каменя на камені не залишу в Києві. Мешканців не жаліти, вони нас не жаліли, терпіли хазяйнування гайдамаків. Ми їх усіх перестріляємо та переріжемо. Ми їм покажемо, нема чого боятися кровопускання. Хто не з нами - той проти нас. Ви, доблесні товариші, ви мені допоможете взяти Київ, а там ви будете нагороджені...".

Неймовірно, але через 104 роки, коли російські війська наближалися до Києва під час повномасштабного вторгнення, російський блогер-пропагандист, журналіст газети "Комсомольская правда" Мардан заявив: "Війна оголошена. Щось мені підказує, що тепер на Київ очікує справжнє пекло. Його братимуть максимально швидко й жорстко. Відключити електрику, водопостачання, знищити зв'язок. І вбомбити ЗСУ в кам'яний вік, навіть якщо вони будуть окопуватися десь у житловому масиві на Троєщині. З територіальною обороною армія поводитиметься так само, як у Грозному в 1995 році".

Проте повернімося до подій 1918 року. 29 січня на станції Крути більшовицький наступ зупинили українські частини, до яких підійшло підкріплення - учні Київської юнацької військової школи імені Богдана Хмельницького та Помічного студентського куреня Січових стрільців. Тож участь у бою брали чотири сотні 1-ї Київської юнацької школи імені Богдана Хмельницького та 1-ша сотня Студентського куреня Січових стрільців (разом понад 500 воїнів і 20 старшин). На озброєнні вони мали 16 кулеметів і саморобний бронепоїзд - звичайна артилерійська гармата, встановлена на залізничній платформі, гвинтівки. До них приєдналися близько 80 добровольців із загону Вільного козацтва з Ніжина.

29 січня 1918 року на залiзничнiй платформi в Крутах перебувало до 520 українських воїнів, юнаків і студентів, озброєних 16 кулеметами та однією гарматою. Росіяни вдесятеро переважали, мали бронепотяг та артилерію.

Військами УНР під Крутами командував Аверкій Гончаренко, уродженець села Дащенки з Чернігівщини. З єдиної гармати по ворогу стріляв його побратим, сотник Семен Лощенко, родом із села Іванівки на Луганщині. Завдяки вигідній позиції і героїзму українцям вдалося завдати росіянам значних втрат і стримати наступ до темряви. Потім, під тиском ворога, українські бійці організовано відступили до ешелонів і вирушили в бік Києва, руйнуючи за собою залізничні колії. Але одна студентська чота - 27 хлопців - заблукали в темряві й повернулися до станції Крути, яка вже була зайнята більшовиками. Вони потрапили в полон. Хлопців катували, а потім стратили.

Під Крутами загинуло, за різними оцінками, 70-100 українських оборонців. Сьогоднi вiдомi прiзвища 20 з них. Це студенти Народного унiверситету Олександр Шерстюк, Ісидор Пурик, Борозенко-Конончук, Головащук, Чижов, Сiрик, Омельченко (сотник); студенти Київського університету святого Володимира Олександр Попович, Володимир Шульгин, Микола Лизогуб, Божко-Божинський, Дмитренко, Андрiїв; гiмназисти 2-ї Кирило-Мефодiївської гiмназiї Андрiй Соколовський, Євген Тернавський, Володимир Гнаткевич, Григiр Пiпський, Іван Сорокевич, Павло Кольченко (прапорщик), Микола Ганкевич.

Російські втрати тільки вбитими були щонайменше 300 загарбників.

Після визволення від російсько-більшовицьких окупантів, у березні 1918 року, тіла загиблих були перепоховані в Києві.

Історики та києвознавці сходяться на тому, що 25 загиблих під Крутами поховали в братській могилі на Новому Братському кладовищі на Звіринці, а Володимира Шульгина та Володимира Наумовича - в одній труні в сімейному гробівці Наумовичів на Аскольдовій могилі. Потім родина перенесла труну на Лук'янівське кладовище. Згодом майже всіх героїв поховали на Аскольдовій могилі в Києві.

Завдяки звитязі та сміливості українських вояків ворожий наступ більшовиків на Київ був зупинений на кілька днів, доки тривали переговори між Українською Народною Республікою і країнами Четверного союзу. Важливо було, щоб українська столиця перебувала під контролем Центральної Ради. Це сталося й завдяки учасникам бою під Крутами. Перемовини закінчилися 9 лютого 1918 року підписанням Брестського мирного договору, за яким Четверний союз визнав УНР, а також надав грошову позику і збройну допомогу в боротьбі із зовнішнім агресором в обмін на 60 мільйонів пудів хліба та іншої продукції від УНР.

Тим часом 4 лютого 1918 року більшовицькі війська Муравйова підійшли до Києва. Через два дні почався масований артилерійський обстріл, ще через три дні муравйовці увірвалися в місто. 11 лютого 1918 року більшовики проголоcили в Києві Українську Робітничо-Селянську Республіку та її Народний секретаріат.

Але вже 1 березня 1918 року завдяки підтримці німецьких та австро-угорських військ - відповідно до Брестського договору - українці визволили від більшовиків Київ, а у квітні - майже всю Україну. Отже, бій під Крутами став боєм за майбутнє України.

Міфи про бій під Крутами

"Більшовицьким ордам" протистояли 300 студентів і майже всі або загинули в бою, або потрапили в полон і були закатовані.

З українського боку участь у бою брали чотири сотні 1-ї Київської юнацької школи імені Богдана Хмельницького та 1-ша сотня Студентського куреня Січових стрільців - разом понад 500 вояків і 20 старшин. На озброєнні мали гвинтівки, 16 кулеметів і саморобний бронепоїзд - звичайну 76-міліметрову артилерійську гармату, встановлену на залізничній платформі. Головною силою на полі бою були вихованці військових шкіл під командою досвідчених старшин.

Втрати загиблими українців під Крутами становили, за різними оцінками, 70-100 оборонців, у тому числі 27 вояків Студентської чоти (тепер - взвод), які потрапили в полон і були вбиті. Тож у бою під Крутами загинули не 300 бійців, і тим більше не всі українські учасники зіткнення.

Більшовиків загинуло щонайменше 300.

Крутянці - єдині оборонці Києва.

Наприкінці січня 1918 року в Києві й на найближчих підступах до столиці перебували Республіканський полк під командуванням Петра Болбочана, Синьожупанна та Сірожупанна дивізії, Січові стрільці. 30 січня до Києва добрався полк імені Костя Гордієнка під командуванням полковника (пізніше - генерала) Всеволода Петріва. Спільною проблемою для них стала нескоординованість командування. Згадані частини не вислали в напрямку Крут, оскільки в Києві тривав заколот пробільшовицьки налаштованих робітників заводу "Арсенал" - переважно росіян за походженням. Поки крутянці - і не тільки вони - стримували зовнішнього ворога на підступах до столиці, решта військ боролася з ворогом на власних, не менш важливих позиціях.

Відступ крутянців - прояв безнадійного героїзму.

Відступ крутянців не був безнадійним і безрезультатним: відходячи, вони зруйнували та пошкодили частину залізничного полотна. Так затримали наступ більшовиків, яким довелося витратити час на ремонт колії. Отже, бронепотяги більшовиків - на той час головна зброя - перетворювалися на тягар.

Традиційна версія переважно не враховує контексту, в якому діяли крутянці.

Під час Крутянського бою в самому Києві тривали запеклі сутички. Диверсією на залізничній колії крутянці затримали більшовицькі війська на кілька днів - до Києва більшовики змогли підійти 4 лютого 1918 року. За цей час із Києва були евакуйовані центральні органи влади, документи, цінності, відбувся організований відступ військ - тобто було зроблено все можливе, щоб швидко повернути втрачені позиції. Сам відступ не був надто глибоким - штаб військ УНР розташувався в селі Гнатівці під Києвом. Найголовніше - ця затримка дала можливість завершити переговори з кайзерівською Німеччиною про підписання мирного договору, що означало міжнародне визнання Української держави й автоматично вказувало, що більшовики є окупантами території суверенної держави.

Тематичні матеріали Українського інституту національної пам'яті

Методичні рекомендації до 100-річчя Української революції 1917-1921 років.
Читайте за посиланням
Перші кіборги. До річниці бою під Крутами. Інформаційні матеріали.
Читайте за посиланням
Настільна гра "Українська революція 1917-1921".
Переглянути та завантажити
Інфографіка "Крути - бій за майбутнє".
Переглянути та завантажити
Схема бою під Крутами, що подавалася в праці Аверкія Гончаренка
Переглянути та завантажити
Про Крути з першоджерел
Читайте за посиланням
Соціальна реклама до Дня пам'яті Героїв Крут
Переглянути та завантажити
Корисні інтернет-посилання:

# data[].attributes.attachment_link.title
"Бій за майбутнє". Інформаційні матеріали до Дня пам'яті Героїв Крут-2023

# data[].attributes.attachment_link.description
29 січня в Україні відзначають річницю бою під Крутами, який для Українського народу став символом героїзму та самопожертви молодого покоління в боротьбі за незалежність, прикладом для сучасних захисників України, як успішно боротися проти численного ворога. Тоді, 105 років тому, українські вояки й добровольці зупинили на кілька днів наступ більшовиків на Київ.

# data[].attributes.headline
Інформаційні матеріали до Дня Соборності України

# data[].attributes.subject
Інформаційні матеріали до Дня Соборності України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Щороку 22 січня в день проголошення Акта Злуки Української Народної Республіки та Західноукраїнської Народної Республіки Україна відзначає День Соборності. Офіційно це свято встановлене Указом Президента України "Про День соборності України" від 21 січня 1999 року № 42. Акт Злуки став історичним об'єднанням українських земель в одній державі.
Він увінчав соборницькі прагнення українців обох частин України - Наддніпрянщини та Наддністрянщини - щонайменше з середини XIX століття. Це - основоположна віха українського державотворення.

24 серпня 1991 року позачергова сесія Верховної Ради УРСР ухвалила Акт проголошення незалежності України. Його підтримали українці на Всеукраїнському референдумі 1 грудня 1991-го. Втім, історики цілком справедливо відзначають, що 24 серпня відбулося відновлення державної незалежності України. Вперше у XX столітті її проголосила Українська Центральна Рада 22 січня 1918 року IV Універсалом. А за рік, 22 січня 1919-го, на Софійському майдані в Києві відбулося об'єднання в одну державу Української Народної Республіки й Західноукраїнської Народної Республіки.

Через невдачу Української революції 1917-1921 років державність зберегти не вдалося. Тому у XX столітті українці змушені були продовжувати боротьбу за неї, аж до відновлення незалежності в 1991-му.

Ключові тези
22 січня ми згадуємо дві рівнозначні за вагомістю події української історії: проголошення незалежності Української Народної Республіки й Акт Злуки українських земель.
105 років тому - 22 січня 1918 року - Українська Народна Республіка проголосила незалежність і боролася за право бути "самостійною, ні від кого незалежною, вільною, суверенною державою українського народу". Цей факт руйнує твердження російської пропаганди, буцімто Української держави не існувало, її вигадали більшовики.

22 січня 1918 року вперше у XX столітті українці проголосили незалежність власної держави - Української Народної Республіки. 24 серпня 1991-го відбулося її відновлення.

Проголошення соборності УНР і ЗУНР 22 січня 1919 року - історичний акт об'єднання українських земель в одній державі, що увінчав соборницькі прагнення українців, розділених кордонами тогочасних імперій. На початку ХХ століття після падіння імперій українці об'єдналися у власній державі. Сьогодні, через трохи більше століття після проголошення Акта Злуки, ми обʼєднані у відстоюванні своєї незалежності і держави. А після перемоги над російським агресором Україна відновить свою соборність.

Термін "соборність" має кілька значень. Це й об'єднання в одне державне ціле всіх земель, заселених певною нацією на суцільній території. І духовна консолідація всіх громадян держави, їх згуртованість, незалежно від національності. Соборність - це також територіальна цілісність держави. Тому звільнення від російського окупанта українських земель є нашою спільною метою.

Соборність невіддільна від державності, суверенітету й незалежності народу, які є фундаментом для побудови демократичної держави, запорукою виживання й існування нації.

Ідея соборності була й залишається базовою національною цінністю українців. А нині вона є передумовою успіху нашого спротиву зовнішній агресії.

Сьогодні соборність для України означає деокупацію всіх територій, захоплених ворогом, відновлення єдності з Донеччиною, Луганщиною та Кримом.
Соборність передбачає не лише пам'ять про спільне минуле, а й потребує згуртованої співпраці заради майбутнього. Коли ми, люди з різних регіонів країни, разом працюємо, створюємо знакове й важливе, боремося з окупантами.
Радянська та російська пропаганди завжди нав'язували переконання, що українці діляться на "східняків" і "западенців". Проте в сучасному спротиві російській агресії ми довели свою згуртованість і спільне прагнення жити у вільній державі, яка сама визначає своє майбутнє. Ця пропаганда зазнала краху.

Українська незалежність понад 100 років тому зазнала поразки від більшовиків, зокрема, через використанням ними методів гібридної війни: невизнання своїх військ на території УНР, створення маріонеткових псевдореспублік, підтримку антиукраїнських рухів. Але також - через періодичний брак згуртованості в діях, попри спільне бажання українців жити в обʼєднаній державі. Сьогодні Російська Федерація знову прагне знищити українську державність і окупувати нашу землю. Тож так важливо залишатися монолітними в боротьбі проти ворога.

Нині Україна продовжує боротьбу за незалежність. Тому соборність залишається на порядку денному національних завдань. Цілісність держави буде цілковито відновлена тільки після того, як Україна звільнить усі території, захоплені ворогом. Соборність - мета Перемоги.
Цьогорічна кампанія до Дня Соборності України проходить під гаслом "Україна соборна. Разом до Перемоги!". Завантажити ролик для показу або трансляції
Історична довідка
22 січня 1918 року. Проголошення незалежності
Лютнева революція 1917 року призвела до ліквідації імперського режиму та встановлення Тимчасового уряду. Майже по всій Україні були ліквідовані органи царської адміністрації - тепер на місцях керували комісари.

Повалення самодержавства відкрило можливості для створення або активізації громадських організацій та політичних партій. У Києві, Полтаві, Харкові, Одесі, Чернігові й інших містах відбулися багатолюдні мітинги та демонстрації під синьо-жовтими прапорами. Осередком згуртування громадських і політичних сил стала Українська Центральна Рада, створена 17 березня 1917 року в Києві. Поступово вона перетворилася на всеукраїнський представницький орган, а згодом - парламент Української Народної Республіки.

23 червня того ж року Центральна Рада I Універсалом проголосила автономію України й закликала створювати українські органи влади на місцях, а 28 червня створила Генеральний Секретаріат, який по суті був першим українським урядом революційної доби.

Більшовицький Жовтневий переворот, повалення Тимчасового уряду, формування Ради народних комісарів несли загрозу для України. Це підштовхнуло Українську Центральну Раду до подальшого оформлення держави. 20 листопада 1917 року ІІІ Універсалом вона утворила Українську Народну Республіку.

У грудні Рада народних комісарів у Москві висунула ультиматум Центральній Раді: дозволити переміщення більшовицьких військ із фронту на Дон і відмовитися від утворення Українського фронту. Українці відхилили вимоги та звинуватили Петроград у розпалюванні ворожнечі. Раднарком своєю чергою оголосив Центральну Раду "в стані відкритої війни проти Радянської влади в Росії і на Україні". 7 січня 1918 року більшовики розпочали військове вторгнення в Україну. На середину січня вони встановили контроль майже на всьому Лівобережжі. Готувалися виступати на Київ.

Бойові дії спонукали Центральну Раду остаточно відмежуватися від Росії. Під час засідання українського уряду 8 січня 1918 року Микита Шаповал заявив: "Раз армії нема, а треба боронити Україну, то єдиний вихід - проголошення незалежної України, що дасть можливість стати твердо на міжнародній арені і приступити до організації нової фізичної сили".

22 січня 1918 року Центральна Рада проголосила незалежність УНР IV Універсалом. Це стало логічним етапом визвольного руху доби Української революції. Документ містив чотири головні положення: 1) проголошення самостійності Української Народної Республіки; 2) доручення Раді Народних Міністрів укласти мир із Центральними державами; 3) оповіщення оборонної війни з більшовицькою Росією; 4) декларування основ внутрішнього соціально-економічного будівництва й окреслення заходів для припинення війни з Центральними державами.

Так уперше в XX столітті Україна проголосила незалежність. Постала держава, яка протягом трьох наступних років не припиняла боротьби за власне існування. Українцям вдалося утвердити державні кордони, мову, гроші, символіку (герб, гімн і прапор), збудувати національне боєздатне військо, добитися визнання світової спільноти.
22 січня 1919 року. Акт Злуки
Об'єднання двох українських республік - УНР і ЗУНР - почалося невдовзі після встановлення української влади у Східній Галичині та ще до того, як Директорія УНР переможно увійшла до Києва. 1 грудня 1918 року на залізничній станції у Фастові представники ЗУНР і Директорії підписали "Передвступний договір" (попередній). Статті угоди констатували непохитний намір ЗУНР "злитися в найкоротшім часі в одну велику державу з Українською Народною Республікою". Зі свого боку УНР проголошувала, що вона дає згоду "прийняти всю територію й населення Західно-Української Народньої Республіки як складову частину державної цілості в Українську Народну Республіку". Для урочистого проголошення цієї Ухвали та завершення юридичного оформлення об'єднання двох республік до Києва було відряджено представницьку делегацію на чолі з віцепрезидентом УНРади (Української Національної Ради ЗУНР) Левом Бачинським.

22 січня 1919 року, в першу річницю проголошення незалежності УНР, в Києві на Софійській площі відбулися урочисті збори. На них проголосили Універсал Директорії Української Народної Республіки про злуку із Західноукраїнською Народною Республікою. У зачитаному на зборах "Універсалі соборності", зокрема, відзначалося:

"Однині воєдино зливаються століттями одірвані одна від одної частини єдиної України - Західноукраїнська Народна Республіка (Галичина, Буковина, Угорська Русь) і Наддніпрянська Велика Україна. Здійснились віковічні мрії, якими жили і за які умирали кращі сини України. Однині є єдина незалежна Українська Народна Республіка".

Наступного дня, 23 січня 1919 року, в приміщенні київського Оперного театру (сучасна Національна опера України) Трудовий Конгрес України ратифікував документ - надав йому законного юридичного характеру. Президента УНРади Євгена Петрушевича незабаром обрали до складу Директорії. ЗУНР після об'єднання з УНР змінила назву на Західна область Української Народної Республіки. Розпочалася активна співпраця між двома державними утвореннями в економічній, військовій та культурній сферах.

Ідея соборності охопила українців у найвіддаленіших куточках. Відголосом історичного руху до Злуки на Закарпатті стали Всенародні збори у Хусті 21 січня 1919 року, які постановили об'єднати Карпатську Україну з Українською Народною Республікою зі столицею в Києві. В умовах перманентної боротьби за свободу та незалежність надзвичайно багато важило братерство по зброї українців із різних регіонів.

Вершиною співпраці та консолідації зусиль став спільний похід українських армій на Київ у серпні 1919 року. Однак через низку причин об'єднання УНР і ЗУНР в одну державу не було доведене до завершення. Продовжували існувати два уряди, дві армії. Республіки фактично перебували у конфедеративних відносинах. Відмінні геополітичні інтереси та цілі, зрештою, призвели до розвалу соборного фронту Української революції пізньої осені 1919 року. Проте Акт Злуки став символом і легендою для наступних поколінь борців за Україну.
Після проголошення об'єднання УНР і ЗУНР 22 січня 1919 року ідея цілісності української нації в українській політичній думці вже ніколи не ставилася під сумнів. Упродовж багатьох десятиліть Акт залишався символом віри, ідейним імперативом боротьби за незалежну, соборну державу.
Цитати про Соборність

"Перейдемо від фраз про Соборність до здійснювання цієї великої Ідеї в буденному житті".

"Хай слово "Соборність" не буде тільки книжковою фразою, але щоденним хлібом та правдивою Ідеєю наших буднів!"
Михайло Дяченко (Марко Боєслав), "За соборний моноліт", 1950 рік
"Ми мусимо навчитися чути себе українцями - не галицькими, не буковинськими українцями, а українцями без офіціальних кордонів".
Іван Франко, "Одвертий лист до галицької молодежі", 1905 рік
"Українська національна думка мусить обнімати всіх українців, де б вони не проживали, на всій Україні, без огляду на державні кордони. Коли в кожному з нас до решти загине полтавський, галицький і т.д. провінціал, а в цілому зродиться та зросте Всеукраїнець, якого думи і змагання обнімають усю Україну зарівно і неподільно, як нерозлучну і єдину цілість".
Микола Міхновський, "З закордонної України"
"Сучасні події нинішньої російської агресії лише підсилюють значущість того Акта злуки УНР і ЗУНР, який відбувся ... на площі біля стародавньої Софії Київської. Бо знову Україну хочуть "пошматувати" та розділити, силою забравши її землі, встановивши штучні кордони й сірі зони, посваривши наш народ, пропагандою ввівши в оману. Тому для нас свято Соборності є дуже важливим, бо воно нагадує про найголовніший урок нашої спільної історії: в єдності - сила, в розділенні - поразка".
Епіфаній, предстоятель Православної церкви України, митрополит Київський і всієї України, 2022 рік
"Зараз ідея соборності є чимось життєво необхідним для українського народу, оскільки соборність - це означає дбати про те, що об'єднує. Навіть більше, це означає ставити за найвищу цінність усе те, що може нас об'єднувати, надихати й робити сильнішими, бо разом нас не подолати".
Блаженніший Святослав, глава Української греко-католицької церкви, 2022 рік
Корисні тематичні посилання

Інтернет-банери

Банери до Дня Соборності
Переглянути та завантажити Відео
Відеоролик "Разом з власної волі з 1919 року"
Завантажити за посиланням
Відеоісторія "Українська революція 1917-1921 років. Як творилася держава"
Дивіться за посиланням Аудіо
Аудіоальбом "Пісні Української революції"
Слухайте за посиланням Інформаційні матеріали та методичні рекомендації
Інформаційні матеріали до 100-річчя проголошення незалежності Української Народної Республіки
Читайте за посиланням
Методичні рекомендації для загальноосвітніх навчальних закладів до Дня Соборності України - 2020
Читайте за посиланням Виставкові проєкти
Виставка "100 років боротьби: Українська революція 1917-1921"
Переглянути та завантажити
Виставка "Українська революція 1917-1921: регіональний вимір"
Переглянути та завантажити
Виставка "Донбас: переPROчитання образу"
Переглянути та завантажити Ігри
Настільна гра "Українська революція 1917-1921"
Переглянути та завантажити
Карткова гра "100 облич Української революції"
Переглянути та завантажити Над матеріалами працювали Ганна Байкєніч, Олена Охрімчук, редагування Ірини Буланенко

# data[].attributes.attachment_link.title
Інформаційні матеріали до Дня Соборності України - 2023 та 105-ї річниці проголошення незалежності Української Народної Республіки

# data[].attributes.attachment_link.description
Щороку 22 січня в день проголошення Акта Злуки Української Народної Республіки та Західноукраїнської Народної Республіки Україна відзначає День Соборності. Офіційно це свято встановлене Указом Президента України "Про День соборності України" від 21 січня 1999 року № 42. Акт Злуки став історичним об'єднанням українських земель в одній державі.

# data[].attributes.headline
Виховуємо патріотів в школі

# data[].attributes.subject
Виховуємо патріотів в школі

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Оксана Штанько

# data[].attributes.attachment_link.title
виховуємо патріота  в сучасній школі.pdf

# data[].attributes.headline
Калейдоскоп подій (відзначення державних свят)

# data[].attributes.subject
Калейдоскоп подій (відзначення державних свят)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Оксана Штанько

# data[].attributes.attachment_link.title
калейдоскоп подій 2017.docx

# data[].attributes.headline
День пам'яті героїв Крут

# data[].attributes.subject
День пам'яті героїв Крут

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Земля дрижала. Схід в огнях жеврів.
Сурміли сурми. Гримали гармати...
А в їх очах вогнистих і завзятих
Горів святий благословенний гнів.

Ішли, де білість сніжних полів,
Де смерть взялася з вітром танцювати;
Свистіли кулі... Рвалися гранати...
- і постаті майнули в вир вогнів.

І прогоріло... Порохом зайшло...
Могилок триста заросло травою.
А ти, як все, усміхнене село
Сниш сині сни в солодкому спокою.

Андрій Гарасевич

29 січня - День пам'яті героїв Крут - саме там, у 1918 році відбувся бій, що на довгі роки став одним із символів боротьби українського народу за свободу і незалежність.

Крути - це великий перелом на межі двох століть. Ми вчитуємось у цю сторінку історії. Читаємо і не розуміємо: чому так сталось? Чому ніхто не помітив у той радісний час визволення України, що на нашу землю насувалась чорна тінь?

# data[].attributes.attachment_link.title
ДЕНЬ ПАМЯТІ ГЕРОЇВ КРУТ

# data[].attributes.attachment_link.description
Земля дрижала. Схід в огнях жеврів.Сурміли сурми. Гримали гармати...А в їх очах вогнистих і завзятихГорів святий благословенний гнів. Ішли, де білість сніжних полів,Де смерть взялася з вітром танцювати;Свистіли кулі... Рвалися гранати...- і постаті майнули в вир вогнів. І прогоріло... Порохом зайшло...Могилок триста заросло травою.А ти, як все, усміхнене селоСниш сині сни в солодкому спокою.

# data[].attributes.headline
День Соборності

# data[].attributes.subject
День Соборності

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Державне свято День Соборності України здобувачі освіти відзначили урочисто та патріотично. Для здобувачів освіти 6-8 класів було проведено КВЕСТ - ГРУ. Здобувачі освіти 2 класу приєдналися до заходу національно-патріотичного спрямування: "Єднання заради Незалежності". Під час свята діти згадали важливий момент історичного минулого - День злуки ЗУНР та УНР в одну державу та нинішню боротьбу проти російської агресії, як віхи єдиного процесу боротьби за незалежність України.
Здобувачі освіти та педагогічні працівники школи з 1 по 11 класи вийшли на великій перерві в коридори школи та взялися за руки, утворивши "живий ланцюг" на честь Дня Злуки та в пам'ять про борців за незалежність нашої батьківщини.Для всіх учасників "живого ланцюга" флешмоб став наглядним уроком єдності та патріотизму, нагадуванням про те, що ми - ЄДИНІ.

# data[].attributes.attachment_link.description
Державне свято День Соборності України здобувачі освіти відзначили урочисто та патріотично. Для здобувачів освіти 6-8 класів було проведено КВЕСТ - ГРУ. Здобувачі освіти 2 класу приєдналися до заходу національно-патріотичного спрямування: "Єднання заради Незалежності". Під час свята діти згадали важливий момент історичного минулого - День злуки ЗУНР та УНР в одну державу та нинішню боротьбу проти російської агресії, як віхи єдиного процесу боротьби за незалежність України.

# data[].attributes.headline
Лінійка-реквієм «Герой, борець за вільну Україну»

# data[].attributes.subject
Лінійка-реквієм «Герой, борець за вільну Україну»

# data[].attributes.attachment_link.title
День пам'яті захисників України, які загинули в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність України

# data[].attributes.attachment_link.description
Світлини Сьогодні, 29 серпня 2021 року, День пам'яті захисників України, які загинули в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність України, який відтепер відзначатиметься щорічно. В закладах освіти пам'ять загиблих вшанували хвилиною мовчання та приспущенням Державного ПрапоруУкраїни. Учні школи поклали квіти до меморіальної дошки воїну АТО Дмитру Миколайчуку.

# data[].attributes.headline
Патріотична година

# data[].attributes.subject
Патріотична година

# data[].attributes.attachment_link.title
Година патріотизму

# data[].attributes.headline
День Героїв Небесної Сотні

# data[].attributes.subject
День Героїв Небесної Сотні

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Оксана Штанько

# data[].attributes.headline
Збірка позакласних заходів "Пам'ять сильніша за час"

# data[].attributes.subject
Збірка позакласних заходів "Пам'ять сильніша за час"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Завада Анна Володимирівна

# data[].attributes.attachment_link.title
ЗБІРКА ПОЗАКЛАСНИХ ЗАХОДІВ З НАЦІОНАЛЬНО-ПАТРІОТИЧНОГО ВИХОВАННЯ «ПАМ’ЯТЬ СИЛЬНІША ЗА ЧАС»

# data[].attributes.attachment_link.description
У посібнику подано сценарії позакласних заходів з національно-патріотичного виховання, які допоможуть вибудувати систему роботи класного керівника та педа...

# data[].attributes.headline
Збірка матеріалів "Національно-патріотичне виховання"

# data[].attributes.subject
Збірка матеріалів "Національно-патріотичне виховання"

# data[].attributes.headline
Вкб квести "Українці, які змінили світ"

# data[].attributes.subject
Вкб квести "Українці, які змінили світ"

# data[].attributes.attachment_link.title
Виховна робота - Веб-квести

# data[].attributes.attachment_link.description
Українці , які змінили світ

# data[].attributes.headline
Збірка сценаріїв патріотичного спрямування

# data[].attributes.subject
Збірка сценаріїв патріотичного спрямування

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Людмила Бубликова

# data[].attributes.attachment_link.title
Збірка сценаріїв патріотичного спрямування

# data[].attributes.attachment_link.description
Publishing platform for digital magazines, interactive publications and online catalogs. Convert documents to beautiful publications and share them worldwide. Title: Збірка сценаріїв патріотичного спрямування, Author: Людмила Бубликова, Length: 253 pages, Published: 2018-07-13

# data[].attributes.headline
Збірка "Треба бути українцем"

# data[].attributes.subject
Збірка "Треба бути українцем"

# data[].attributes.headline
ВІДЕОРОЛИКИ                                               Засурмили край села             

# data[].attributes.subject
ВІДЕОРОЛИКИ                                               Засурмили край села             

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Василь Лясота

# data[].attributes.attachment_link.title
Засурмили край села

# data[].attributes.headline
Ми - єдина Україна

# data[].attributes.subject
Ми - єдина Україна

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Владимир Прищепа

# data[].attributes.attachment_link.title
Ми - єдина Україна!

# data[].attributes.attachment_link.description
Ми - єдиний народ! Ми - єдина Україна! Монтаж: Владимир Прищепа Музыка: Ryan Farish - Hopes and Fears

# data[].attributes.headline
Моя прекрасна країна

# data[].attributes.subject
Моя прекрасна країна

# data[].attributes.attachment_link.title
Моя Прекрасна Країна - Україна (Ukraina)

# data[].attributes.headline
Тіана Роз "Мамо, не плач"

# data[].attributes.subject
Тіана Роз "Мамо, не плач"

# data[].attributes.attachment_link.title
Тіана Роз - Мамо, не плач ♡ СЛАВА ГЕРОЯМ / пісня

# data[].attributes.headline
ФІЗКУЛЬТХВИЛИНКИ                                                                    Україно, ми твоя надія

# data[].attributes.subject
ФІЗКУЛЬТХВИЛИНКИ                                                                    Україно, ми твоя надія

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Мирослава Маліновська

# data[].attributes.attachment_link.title
фізхвилинка  "Україно, ми твоя надія"

# data[].attributes.headline
Перлина Україна

# data[].attributes.subject
Перлина Україна

# data[].attributes.headline
Україно - вперед

# data[].attributes.subject
Україно - вперед

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Оксана Крамаренко

# data[].attributes.attachment_link.title
УКРАЇНО, вперед!

# data[].attributes.headline
ВІРШІ                                                                                    Моя земля

# data[].attributes.subject
ВІРШІ                                                                                    Моя земля

# data[].attributes.attachment_link.title
Василь Лясота - Моя земля

# data[].attributes.headline
Вірші про Україну

# data[].attributes.subject
Вірші про Україну

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
У РІДНОМУ КРАЇ

Одна Батьківщина, і двох не буває,
Місця, де родилися, завжди святі.
Хто рідну оселю свою забуває,
Той долі не знайде в житті.

У рідному краї і серце співає,
Лелеки здалека нам весни несуть.
У рідному краї і небо безкрає,
Потоки, потоки, мов струни, течуть.

Тут мамина пісня лунає і нині,
Її підхопили поля і гаї.
Її вечорами по всій Україні
Співають в садах солов ї.

І я припадаю до неї устами,
І серцем вбираю, мов спраглий води.
Без рідної мови, без пісні,
Без мами збідніє, збідніє земля назавжди.

З ТОБОЮ
Послухай, як струмок дзвенить,
Як гомонить ліщина.
З тобою всюди, кожну мить
Говорить Україна.

Послухай, як трава росте,
Напоєна дощами,
І як веде розмову степ
З тобою колосками.

Послухай, як вода шумить -
Дніпро до моря лине, -
З тобою всюди, кожну мить
Говорить Україна.
П. Осадчук

Я - УКРАЇНКА

Я - українка!
Горджуся й радію,
Що рідною мовою
Я володію,
Шевченковим словом
Умію писати
Слова мелодійні
І вірші складати.
Я - українка!
Живу в Україні,
На вільній, єдиній
Моїй Батьківщині,
Де все мені в радість:
Ліси і садки.
Озера й річки,
І глибокі ставки,
Лани неосяжні,
І гори, й долини,
Цвіт білосніжний
У лузі калини.
В душі моїй солодко
Грає сопілка,
Бо я з України,
Бо я - українка!
О. Василенко

УКРАЇНІ

Україно,
Ти - сонце весняне,
Моя рідна, моя золота...
Твої древні задумані храми,
Старовинні чудесні міста -
Ніби в казці, де час зупинився,
Щоб усе, що було, пригадати:
Тихі співи і танці вогнисті,
Щебетання в садку біля хати,
І тумани, і роси краплисті,
І героїв славетних життя, -
І мале босоноге дитя,
Що біжить радо з піснею в поле
І сміється, хоч ніженьки коле!..
Я. Черняк

КРАЇНА МОЯ - УКРАЇНА

Мої нескінченні дороги
Сплелися, мов доля моя,
Я знову вернув до порога,
Де батьківська рідна земля.
Країно моя - Україно,
Ще пращурів пам ять жива,
Знайома тут кожна стежина,
І сонце мене зігріва.
Хай пісня твоя, Україно,
Злітає, як птах у блакить,
А мова твоя солов їна
У кожній оселі звучить.
Піду у садочок вишневий,
Послухаю спів солов я,
Там ранок зустріну рожевий,
Тобі я вклонюся, земля.
Ф. Пантов

СОНЯЧНИЙ ДІМ

Привітний і світлий наш сонячний дім,
Як радісно й весело жити у нім.
Тут мамина пісня і усмішка тата.
В любові й добрі тут зростають малята.
Дзвінка наша пісня до сонечка лине:
"Мій сонячний дім - це моя Україна!"
А. Німенко

ЛЮБІТЬ УКРАЇНУ

Любіть Україну, як сонце, любіть,
як вітер, і трави, і води...
В годину щасливу і в радості мить,
любіть у годину негоди.

Любіть Україну у сні й наяву,
вишневу свою Україну,
красу її, вічно живу і нову,
і мову її солов їну.

Між братніх народів, мов садом рясним,
сіяє вона над віками...
Любіть Україну всім серцем своїм
і всіми своїми ділами.

Для нас вона в світі єдина, одна
в просторів солодкому чарі...
Вона у зірках, і у вербах вона,
і в кожному серця ударі,

у квітці, в пташині, в електровогнях,
у пісні у кожній, у думі,
в дитячий усмішці, в дівочих очах
і в стягів багряному шумі...

Як та купина, що горить - не згора,
живе у стежках, у дібровах,
у зойках гудків, і у хвилях Дніпра,
і в хмарах отих пурпурових,

в грому канонад, що розвіяли в прах
чужинців в зелених мундирах,
в багнетах, що в тьмі пробивали нам шлях
до весен і світлих, і щирих.

Юначе! Хай буде для неї твій сміх,
і сльози, і все до загину...
Не можна любити народів других,
коли ти не любиш Вкраїну!..

Дівчино! Як небо її голубе,
люби її кожну хвилину.
Коханий любить не захоче тебе,
коли ти не любиш Вкраїну...

Любіть у труді, у коханні, у бою,
як пісню, що лине зорею...
Всім серцем любіть Україну свою -
і вічні ми будемо з нею.
Володимир Сосюра

РІДНА МОВА

Велична, щедра і прекрасна мова.
Прозора й чиста, як гірська вода,
Це України мова барвінкова,
Така багата й вічно молода.Рідна мова, мов гірська вода,
Рідна мова вічно молода,
Рідна мова, в серці з ранніх літ
Гордо лине мова у політ!Вона, як ніжна пісня колискова,
Заходить в серце й думи з ранніх літ,
Це мова, наче пташка світанкова,
Що гордо лине у політ!
Ю. Косинська

МОЯ УКРАЇНА

На світі багато чудових країн,
Мені наймиліша, найкраща країна,
Яка піднялася, мов Фенікс, з руїн,
Безсмертна моя Україна.
Ти з давніх віків непокірна була
І волю свою боронила невпинно.
Нарешті збулося - її здобула
Звитяжна моя Україна.
На землях твоїх неозорих степів
Живе працьовита і чесна родина,
Хвилюється колосом стиглих хлібів
Моя золота Україна.
В садах і дібровах в вечірні часи
Чарує нас пісня дзвінка солов їна
І чути співочі дівчат голоси, -
Пісенна моя Україна.
Тепер ще не легко живеться тобі,
Є в тому, мабуть, особлива причина.
Та все подолає в тяжкій боротьбі
Незламна моя Україна.
Квітуй, мов калина, на плесами вод,
Будь в дружбі і праці міцна та єдина.
Хай буде щасливим твій вільний народ,
Прекрасна моя Україно!
Микола Верещака

МИ Є ДІТИ УКРАЇНСЬКІ

Ми є діти українські,
Хлопці та дівчата,
Рідний Край наш - Україна,
Красна та багата.
Рідне небо, ясне сонце,
Місяць, зорі срібні,
Рідний нарід - українці
Всі до нас подібні.
Рідна віра: Свята Трійця
І Пречиста Мати.
Рідна мова: нею вчились
Бога прославляти!
Присягаем наш Край Рідний
Над усе любити,
Рідний нарід шанувати
І для нього жити.
Присягаєм - рідну віру
Завжди визнавати,
По-вкраїнськи говорити,
Молитись, співати.
Як ріка в гору не піде,
Як сонце не згасне,
Так ми того не забудем,
Що рідне, що власне.
Що нам рідне, те нам буде
І красне і гоже!
Присягаєм, що так буде
Поможи нам, Боже!
Юрій Шкрумеляк

МАТИ-УКРАЇНО!

Перше наше слово з нами повсякчас,
Мати-Україно, ти одна у нас!
Ниви і діброви, і садів окрас -
Рідна мати Батьківщино,
Ти ж одна у нас!
Хай же мир і дружба поєднають всіх,
І дзвенить дитячий безтурботний сміх.
Нам зоріє доля світла і ясна.
Рідна мати Батьківщино,
Ти ж у нас одна!
М. Сингаївський

Я ДИТИНА УКРАЇНСЬКА

Я дитина українська,
Вкраїнського роду,
Українці - то є назва
Славного роду.

Україна - то край славний,
Аж по Чорне Море,
Україна - то лан пишний
І степи і гори.

І як мені України
Щиро не кохати?
Мене ненька по-вкраїнські
Вчила розмовляти.

І як мені України
Щиро не любити?
Мене вчили по - вкраїнські
Господа молити.

За свій рідний край і нарід
Я Господа молю:
Зішли, Боже, Україні
І щастя і долю!
Ю. Шкрумеляк

ПІСНЯ

Живи, Україно, живи для краси,
Для сили, для правди, для волі!..
Шуми, Україно, як рідні ліси,
Як вітер в широкому полі.
До суду тебе не скують ланцюги,
І руки не скрутять ворожі:
Стоять твої вірні сини навкруги
З шаблями в руках на сторожі.
Стоять, присягають тобі на шаблях
І жити, і вмерти з тобою,
І прапори рідні в кривавих боях
Ніколи не вкрити ганьбою!
О. Олесь

МОЯ УКРАЇНА

На росах, на водах,
На всіх переходах
Курличеш мені в журавлиних ключах,
Моя Україно,
Родима країно,
Ясні небеса в материнських очах.
Я чую твій голос,
Пшеничний твій колос
У душу мені засіває зерно.
Моя Україно,
Колиско-калино,
Пізнати тебе мені щастя дано.
З тобою розлука -
Гірка моя мука,
Печаль журавля без гнізда в чужині.
Моя Україно,
Білявко-хатино,
З твойого вікна світить доля мені.
М. Ткач

УСЕ МОЄ, ВСЕ ЗВЕТЬСЯ УКРАЇНА

Буває, часом сліпну від краси.
Спинюсь, не тямлю, що воно за диво,-
оці степи, це небо, ці ліси,
усе так гарно, чисто, незрадливо,
усе як є - дорога, явори,
усе моє, все зветься - Україна.
Така краса, висока і нетлінна,
що хоч спинись і з Богом говори.
Ліна Костенко

ЦЕ МОЯ УКРАЇНА

Зацвітає калина,
Зеленіє ліщина,
Степом котиться диво-луна,
Це моя Україна,
Це моя Батьківщина,
Що, як тато і мама, одна.
Анатолій Камінчук

КОЛЬОРОВІ МІСТА

Мов дивна мапа, олівці:
Червоний - місто Чернівці.
Оранжевий - Одеса-мама,
Хоч кольорів там - ціла гама!
Нас кличе жовтий без утоми
До себе в гості у Житомир!
Як на ланах зелене збіжжя,
Зелене місто Запоріжжя.
А старовинний Борислав
Блакитну барву нам прислав.
По синій навіть важкодуми
Спішать мерщій куди? У Суми.
Лиш фіолетовий і досі я
Ще не назвав. Це ж - Феодосія!
Всі кольори запам'ятати
Поможуть вам міста, малята!
Володимир Верховень

УКРАЇНСЬКА МОВА

Золоте курчатко
В золотій торбинці
Принесло сьогодні
Літери дитинці.
А дитина з літер
Збудувала слово.
І звучить, як пісня,
Українська мова.
Ганна Чубач

ВОЛОШКИ

Ми ходили в поле зранку -
Я, Богданчик і Оксанка.
І у житі між стеблинок
Назривали волошинок.
І мені здалося трошки,
Що синесенькі волошки
Під промінням сонця зранку -
Ніби очі у Оксанки.
А Богданчик гордовито
Нам промовив: - Стигле жито
І волошки світло сині
То - мов прапор України!
Микола Щербак

МАЛЕНЬКА УКРАЇНКА

Я маленька українка -
Треба всім це знати,
Українець є мій тато,
Українка - мати.
Українкою вродилась,
Українка буду,
Та про рідну Україну
Ввік я не забуду.
Уляна Федасюк

УКРАЇНСЬКІ КВІТИ

Вийшли зрання на гуляння
Українські діти,
Їх стрічали і вітали
Українські квіти.
Ось волошки, сонні трошки,
Синім шовком шиті,
Ясноокі, чисто вмиті,
Розбрелись по житі.
Ось рожева конюшина,
А на ній і комашина,
Що, не дивлячись на ранок,
Їсть солодке на сніданок.
На горбочку мак,
В шапці, як козак.
Він яскравий, мов вогонь!
А бундючний - Бог боронь!
Вміє задаватись так,
Як будяк!
Там росте холодна м'ята
(Добре пахне, як пом'ята),
Там шовковая трава
Щось шепоче, мов жива.
А з травички - ніжні личка:
То вже Братик і Сестричка
У тих самих кольорах,
Що на наших прапорах.
Розбрелись по полю діти -
Більші, менші і малі -
Молоді яскраві квіти
Української землі.
Ганна Черінь

МИ МАЛЯТА УКРАЇНСЬКІ

І кримчани, і сумчани,
Луганчани, і кияни
Кажуть донечці і сину:
В нас держава - Україна!
Разом всі - одна сім'я ми:
Донеччани й полтавчани,
Харків'яни й вінничани.
Мелітополь, Кіцмань, Сміла -
Разом ми велика сила!
В Сімферополі і Львові
Хай лунає рідне слово!
І одеські, і волинські
Ми малята українські!
І бажає нам здоров'я
Прикарпаття й Подніпров'я,
Чернігівщина й Буковина,
Й вся велика Україна.
Олена Полянська

ТАК ЛЮБИМО УКРАЇНУ

Матері ласкаві очі
і долоні рідні-рідні
вперше ти побачив, хлопче,
тут, у нашій Україні.
Білу хату, вікна сині,
сонце, ліс, потоки рвійні -
вперше ти побачив, сину,
теж у нашій Україні.
І стежина прибережна,
шлях широкий, друзі вірні -
все тобі відкрилось вперше
тут, у нашій Україні.
І тому, як рідну матір,
дорогу твою, єдину,
як весну, пісні крилаті -
так любімо Україну.
Віктор Терен

КРАЇНА МОЯ - УКРАЇНА

Мої нескінченні дороги
Сплелися, мов доля моя,
Я знову вернув до порога,
Де батьківська рідна земля.

Країно моя - Україно,
Ще пращурів пам ять жива,
Знайома тут кожна стежина,
І сонце мене зігріва.

Хай пісня твоя, Україно,
Злітає, як птах у блакить,
А мова твоя солов їна
У кожній оселі звучить.

Піду у садочок вишневий,
Послухаю спів солов я,
Там ранок зустріну рожевий,
Тобі я вклонюся, земля.
Ф. Пантов

ЯК ТИ ЛЮБИШ УКРАЇНУ

- Як ти любиш Україну,
Мій маленький друже?
- Нашу рідну Україну
Люблю дуже, дуже!

- З Україною нікого
В світі не боюся.
І щоранку я до Бога
За неї молюся.

Щоб була щаслива, дуже,
Щоб була багата.
Я люблю її так дуже,
Як маму і тата.
О. Лупій

ПІД РІДНИМ ПРАПОРОМ

Стань під прапор синьо-жовтий -
Стяг відважних прабатьків,
Доторкнися позолоти
Запорозьких козаків,

Доторкнися голубизни
Патріотів-вояків.
Стань під прапором Вітчизни
Серед гордих юнаків.

І засяє над тобою
Найдорожче із клейнод,
Шануватимеш з любов ю
Рідну армію і флот,

Будеш гордим за чесноти
Героїчних прабатьків.
Стань під прапор синьо-жовтий
Запорозьких козаків.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
развивающие игры и игрушки

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
раннее развитие

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
игрушки для детей купить

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
купить игрушку

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
интернет магазин

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
игрушки товары для детей магазин

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
авторские методики

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
кубики зайцева

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
диски для детей

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
кубики зайцева

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
развитие детей

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
книги для детей

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
спорткомплексы

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
детский спортивный уголок

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
настольные игры для детей

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
книги педагогам и родителям

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
книжки для дошкольников и младших школьников

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
книжки для малышей

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
книжки с наклейками

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
конструкторы

# data[].attributes.attachment_link.title
в интернет-магазине Знайка™

# data[].attributes.attachment_link.description
Одна Батьківщина, і двох не буває, Місця, де родилися, завжди святі. Хто рідну оселю свою забуває, Той долі не знайде в житті. У рідному краї і серце співає, Лелеки здалека нам весни несуть. У рідному краї і небо безкрає, Потоки, потоки, мов струни, течуть. Тут мамина пісня лунає і нині, Її підхопили поля і гаї.

# data[].attributes.headline
Український державний центр національно-патріотичного виховання, краєзнавства і туризму учнівської молоді

# data[].attributes.subject
Український державний центр національно-патріотичного виховання, краєзнавства і туризму учнівської молоді

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Український державний центр національно-патріотичного виховання, краєзнавства і туризму учнівської молоді

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
координація роботи закладів освіти з питань національно-патріотичного виховання;

організація Всеукраїнських заходів даного напряму (конкурсів, змагань, акцій, конференцій, семінарів-тренінгів "Школа виховників джур" тощо);

методичний і організаційний супровід проведення гри "Джура";

співпраця з громадськими організаціями, діяльність яких спрямована на національно-патріотичне виховання та ін.

Документи роботи відділу 2022 рік
Наказ УДЦНПВ від 20.01.2022 року № 5-А "Про затвердження Правил та умов проведення змагань і конкурсів ІІІ (Всеукраїнського) етапу Всеукраїнської дитячо-юнацької військово-патріотичної гри "Сокіл" ("Джура") - "Джура-2022" у старшій віковій групі ("молоді козаки" - учні 15-17 років)" та

Додаток "ПРАВИЛА ТА УМОВИ проведення змагань і конкурсів ІІІ (Всеукраїнського) етапу Всеукраїнської дитячо-юнацької військово-патріотичної гри "Сокіл" ("Джура") - "Джура - 2022" ("молоді козаки" 15 - 17 років)"
... -2021 роки
Наказ МОН України від 04.10.2021 р. № 1063 "Про проведення у 2021/2022 навчальному році Всеукраїнської дитячо-юнацької військово-патріотичної гри "Сокіл" ("Джура")".

Наказ УДЦНПВ від 05.08.2021 року № 77-А "Про підсумки ІІІ (Всеукраїнського) етапу Всеукраїнської дитячо-юнацької військово-патріотичної гри "Сокіл" ("Джура") - "Джура - 2021: Буковинська Січ" (старша вікова група)
Протоколи ІІІ (Всеукраїнського) етапу Всеукраїнської дитячо-юнацької військово-патріотичної гри "Сокіл" ("Джура") - "Джура - 2021: Буковинська Січ" (старша вікова група)
Наказ УДЦНПВ від 13 липня 2021 року № 71-А "Про підведення підсумків проведення Всеукраїнського онлайн-конкурсу ватр "Україна назавжди" куренів Всеукраїнської дитячо-юнацької військово-патріотичноїгри "Сокіл" ("Джура")

та підсумковий протокол
додаток до наказу № 70-А
Наказ УДЦНПВ від 13 липня 2021 року № 70-А " Про підсумки ІІІ (Всеукраїнського) етапу Всеукраїнської дитячо-юнацької військово-патріотичної гри "Сокіл" ("Джура") - "Джура-2021: Інгульська Січ",

та протоколи залікових конкурсів
Наказ УДЦНПВ від 23 листопада 2020 року № 85-А "Про затвердження правил та умов проведення змагань і конкурсів ІІІ (Всеукраїнського) етапу Всеукраїнської дитячо-юнацької військово-патріотичної гри "Сокіл" ("Джура") - "Джура 2021" ("молоді козаки"15-17 років);
Наказ #УДЦНПВ від 25 травня 2021 року 49-А " Про підведення підсумків проведення Всеукраїнського онлайн-конкурсу ватр "Слава Героям" роїв середньої вікової групи Всеукраїнської дитячо-юнацької військово-патріотичної гри "Сокіл" ("Джура") та

Н аказ МОН України від 11 вересня 2020 року № 1132 "Про проведення у 2020/2021 навчальному році Всеукраїнської дитячо-юнацької військово-патріотичної гри "Сокіл" ("Джура")";
Наказ УДЦНПВ від 20.08.2020 року № 62-А : - Умови та порядок проведення вишкільного курсу "Школа виховників джур" (Додаток 1) - Типова програма навчального вишколу (Додаток 2)
Умови проведення Всеукраїнського онлайн-огляду підсумкових таборувань куренів (роїв) Всеукраїнської дитячо-юнацької військово-патріотичної гри "Сокіл" ("Джура")таборувань куренів (роїв) Всеукраїнської дитячо-юнацької військово-патріотичної гри "Сокіл" ("Джура");

Результи Всеукраїнського конкурсу "Відун" Всеукраїнської дитячо-юнацької військово-патріотичної гри "Сокіл" ("Джура"):

Наказ УДЦНПВ від 09.06.20 №55/1-А "Про нагородження роїв Всеукраїнської дитячо-юнацької військово-патріотичної гри "Сокіл" ("Джура") за підсумками Всеукраїнського онлайн-конкурсу "Відун",

Правильні відповіді конкурсу,

Лист Міністерства освіти і науки України від 18.05.2020 р. № 6/641-20,

І місце - за результат 44-45 б. ( завантажити Грамоту ТУТ),

ІІ місце - 42-43 б. ( завантажити Грамоту ТУТ),

ІІІ місце - 40-41 б. ( завантажити Грамоту ТУТ)

online-Дипломи УДЦНПВ ( завантажити Диплом ТУТ) учасників середньої вікової групи (в межах 44-40 б.).

Наказ УДЦНПВ від 17.06.2020 р оку № 56-А "Про підсумки проведення Всеукраїнського заочного конкурсу звітів про роботу роїв Всеукраїнської дитячо-юнацької військово-патріотичної гри "Сокіл" ("Джура") (молодша вікова група)"

Лист Міністерства освіти і науки України від 18.05.2020 року № 6/641-20 "Про проведення Всеукраїнського онлайн-конкурсу "Відун"
МЕТОДИЧНІ РЕКОМЕНДАЦІЇ з організації роботи в куренях Всеукраїнської дитячо-юнацької військово-патріотичної гри "Сокіл" ("Джура")
Постанова Кабінету Міністрів України від 13.05.2020 року № 367 "Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2018 р. № 845"
Наказ УДЦНПВКТУМ від 13 лютого 2020 року № 22-А
Наказ УДЦНПВКТУМ від 27 лютого 2020 року № 26-А "Про затвердження Правил та умов проведення змагань і конкурсів ІІІ (Всеукраїнського) етапу Всеукраїнської дитячо-юнацької військово-патріотичної гри "Сокіл" ("Джура") - "Джура -2020: Сіверська Січ" ("молоді козаки" 15-17 років)";

"Про затвердження Типових правил та умов проведення змагань і конкурсів І (районного, міського, ОТГ) , ІІ (обласного та Київського міського), ІІІ (Всеукраїнського) етапів Всеукраїнської дитячо-юнацької військово-патріотичної гри "Сокіл" ("Джура")";

Наказ УДЦНПВКТУМ від 13 лютого 2020 року № 22-А "Про затвердження Типових правил та умов проведення змагань і конкурсів І (районного, міського, ОТГ) , ІІ (обласного та Київського міського), ІІІ (Всеукраїнського) етапів Всеукраїнської дитячо-юнацької військово-патріотичної гри "Сокіл" ("Джура")"

Лист Міністерства освіти і науки України від 10.09.2019 року № 1/9-566 "Щодо деяких змін до Умов проведення Всеукраїнського заочного конкурсу звітів про роботу роїв Всеукраїнської дитячо-юнацької військово-патріотичної гри "Сокіл" ("Джура")"

# data[].attributes.attachment_link.title
Відділ національно-патріотичного виховання дітей та молоді - Український державний центр національно-патріотичного виховання, краєзнавства і туризму учнівської молоді

# data[].attributes.attachment_link.description
координація роботи закладів освіти з питань національно-патріотичного виховання; організація Всеукраїнських заходів даного напряму (конкурсів, змагань, акцій, конференцій, семінарів-тренінгів "Школа виховників джур" тощо); методичний і організаційний супровід проведення гри "Джура"; співпраця з громадськими організаціями, діяльність яких спрямована на національно-патріотичне виховання та ін.

# data[].attributes.headline
Інститут модернізації освіти

# data[].attributes.subject
Інститут модернізації освіти

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Інститут модернізації змісту освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Національно-патріотичне виховання дітей та молоді

# data[].attributes.attachment_link.description
Національно-патріотичне виховання дітей та молоді – це комплексна системна і цілеспрямована діяльність органів державної влади, громадських організацій, сім’ї, освітніх закладів, інших соціальних інститутів щодо формування у молодого покоління високої патріотичної свідомості, почуття вірності, любов…

# data[].attributes.headline
Шкільне життя.                                          Національно-патріотичне виховання        

# data[].attributes.subject
Шкільне життя.                                          Національно-патріотичне виховання        

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
національно-патріотичне виховання

# data[].attributes.attachment_link.title
Національно-патріотичне виховання

# data[].attributes.attachment_link.description
освіта, навчання, виховання

# data[].attributes.headline
 Капітан Макогон Руслан Миколайович, командир інженерно-саперної роти 

# data[].attributes.subject
 Капітан Макогон Руслан Миколайович, командир інженерно-саперної роти 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ми зустрілися з Русланом Макогоном після ранкового шикування, на якому командир бригади імені гетьмана Івана Виговського полковник Дмитро Кащенко оголосив наказ про присвоєння йому чергового звання - капітан. І тут стрій вибухнув оплесками і схвальними вигуками.

Так, капітан Макогон Руслан Миколайович знов повернувся на свою посаду - командира інженерно-саперної роти.

АрміяInform писала про нього, коли офіцер проходив реабілітацію в Ірпінському шпиталі.

Після підриву на вибуховому пристрої він втратив обидві ноги -ампутацію довелось зробити нижче колін. Реабілітація та відновлення тривали майже 8 місяців.

Як розповідає Руслан, рішення про повернення на службу було твердим:

- Не пригадую, щоб я зневірився. Неприємними були моменти саме щодо болючих відчуттів, а розпачу чи відчаю не було. Просто чекав, коли знову стану на ноги. Для початку, у перші дні, треба було звикати до протезів. Сидіти в них, надягати хоча б на пару годин на день. Протези добрі, їх виготовило Київське протезне підприємство "Без обмежень". Коли я до них звик, потихеньку почав підніматися за допомогою інструктора. Потім на милицях, пізніше - з однією милицею, і так потроху розходився - більші відстані, бігові доріжки. Тепер можу спокійно пройти три кілометри, а от пробігти - небагато. Підлеглі мене зустріли радісно. Було відчуття, що нікуди не їхав. Командувач дозволив залишитись на своїй посаді.

На моє запитання, що б міг розповісти бійцям, які можуть потрапити в таку ситуацію, відповідає без жодних вагань, як про давно обмислене:

- Просто не падати духом, багато тренуватись. Чим більше тренуєшся, тим легше потім буде жити, пересуватись. Нині я спокійно керую машиною. Звичайно, є ті, хто замикається в собі, зазвичай, це старші люди. А ті, які молодші, якось простіше переносять. У палаті, коли я лежав у Київському госпіталі, були поранені хлопці - троє з ампутаціями. Один поламаний весь, в іншого п'ятки роздроблені - на КАМАЗі підірвався на протитанковій міні. В Ірпінському госпіталі у відділенні всі ампутанти були. Я й досі спілкуюся з ними. Один, у якого були поламані ноги, вже у строю, нині в район ООС виїжджати повинен. Інший, з високою проблемною ампутацією, у Німеччину виїжджатиме, йому робитимуть нанопротез. Ще один наразі вдома, проходив комісію. Теж думає повернутися.
Фото автора

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олександр Шульман

# data[].attributes.attachment_link.title
Після реабілітації капітан, який втратив обидві ноги, командує ротою

# data[].attributes.attachment_link.description
Ми зустрілися з Русланом Макогоном після ранкового шикування, на якому командир бригади...