# data[].attributes.body
-De cara al públic pareix una escola organitzada on tothom compleix les seves funcions.
-Però realment tothom fa el que vol sense seguir allò prèviament acordat.
-Per exemple Marqués de Suanzes
-Si realment aquestes escoles tinguessin en compte l'organització que havien planejat al principi, aquestes avançarien

# data[].attributes.body
-Una persona individualista és aquella que obra amb independència dels altres. A més a més, no fa cas de les normes generals pactades.

-En l'àmbit escolar, aquest individualisme es trasllada als mestres i a les aules.
El mestre individualista és aquell que opera dins la seva aula com si aquesta fos una estructura tancada. No es comunica amb la resta del professorat per realitzar la seva feina. (treball autònom)

EN RESUM:
-No hi ha gaire comunicació
-Estructura de l'aula tancada
- No existeix un col·lectiu ni una feina en grup.

# data[].attributes.body
- Tants els mestres com els altres òrgans simplament pensen en el seu bé sense tenir en compte les necessitats dels altres.
Per exemple, cada mestre es centra amb les necessitats de la seva aula, però sense arribar a un consens entre tot el professorat.

# data[].attributes.body
-Les connexions entre les parts que integren una organització són febles, discontínues i poc constants.
-Característiques:

Són més sensibles als canvis ja que els elements que els integren tenen un alt grau d'independència.

Aquesta independència  dificulta que les solucions que es troben siguin assumides per tots els elements i arribin a tots ells.

Hi ha discontinuïtat entre mitjans i fins.

Cap error del sistema pot pertorbar l’ordre intern de l’organització.

Els mecanismes de control, supervisió i avaluació són dèbils.

Els professors tenen amplis marges d’actuació.

Les aules són espais privats d’exercicis professionals.

# data[].attributes.body
- Relacionada amb l'individuaisme i la de díficil acoblament i por provocar difuncions organitzatives.
- Una estructura organitzada pot provocar que les iniciatives individuals siguin un motiu de cohesió i no tant de desconnexió.
- L'anarquia organitzada la podem trobar a centres on destaca l'individualisme degut a la seva forma d'orgaitzar i aplicar el currículum. Això provoca una manca de coordinació amb les diferents àrees.
- No obstant, pareix que hi ha una clara organizació (amb horaris, els pares estan implicats...), però realment, són requisits formals que donen una determinada aparença que no és real.

# data[].attributes.body
- Falta de comunicació.
- Poc treball en xarxa.
- Pocs trebralls on es faci feina en equip (entre els diferents òrgans)
- Organització jeràrquica (l'equip directiu és qui pren les decisions, no les concensua amb la resta de docents).
- Els docents que no es troben a l'equip directiu tenen molt poc poder de decisió (només decideixen a la seva pròpia classe, el poc que poden)

# data[].attributes.body
- Visió de l'aula com una estructura tancada.
- Conservadorisme (temor als canvis).
- Presentisme (preocupació pel present).
- Presentisme més individualisme = conservadorisme.
* Si volem reduir l'individualisme hem de reduir el conservadorisme i deixar de banda el presentisme que és una constant que no afecta al resultat.
- Proposta de Lortie.
- Hargreaves ens ha demostrat que la proposta de Lortie es incorrecta ja que no controla el presentisme.
- Hargreaves es va basar en el model de Finlàndia per evidenciar que llevar tasques burocràtiques en els professors i que el sistema i la societat adquirissin compromís en l'educació es capaç de crear un alt rendiment educatiu.
- Fórmula de Hargreaves per reduir l'individualisme i el presentisme.
<C = <P + <I

# data[].attributes.body
"crítica a la proposta de LORTIE"

DEFENSA EL SISTEMA EDUCATIU FINLANDÉS:
-Gran comrpomís de la societat amb l'educació.
-Col·laboració generalitzada.
-(NO PRESENTISME) amb la qualificació dels mestres.
-No carreguen als professors de tasques burocràtiques.

-C és igual a -P * -I

# data[].attributes.body
Aquest individualisme té una visió d'aula tancada.
-CONSERVADORISME: temor al canvi i les novetats.
-PRESENTISME: Preocupació per al dia a dia, sense crear una visió a ll/t.

SOLUCIÓ DE LORTIE A L'INDIVIDUALISME:

(P) + (I) és igual a (C)

Afirma que amb la reducció de l'individualisme es reduirà el conservadurisme

# data[].attributes.headline
Falta de comunicació entre l'equip directiu i l'equip docent.

# data[].attributes.subject
Falta de comunicació entre l'equip directiu i l'equip docent.

# data[].attributes.headline
Cada un va pel seu camí sense tenir en compte els objectius i les idees dels altres.

# data[].attributes.subject
Cada un va pel seu camí sense tenir en compte els objectius i les idees dels altres.

# data[].attributes.body
Cada organisme treballa pel seu compte
No hi ha comunicació entre els organismes
Individu>Col·lectiu
Cada membre de l'equip docent treballa de manera independent i no coopera amb la resta dels mestres.

# data[].attributes.body
-Presa de decisions sense tenir en compte a la resta dels companys.
-Punt de vista/ manera d'actuar més egoista.
-Falta de cohesió en els projectes.
-Poca participació.
-Falta de flexibilitat.
-Poca comunicació.
-Només hi ha treball dins una aula, no hi participen diferents aules juntes.
-Falta una relació/vincle mestre-alumne.
-Absència de claustres.

# data[].attributes.body
Es basa amb una visió de l'aula com una estructura tancada.

# data[].attributes.body
Els docents tenen por  a les novetats, als canvis, a allò que es desconeix i no es domina.

# data[].attributes.body
Hi ha una manca de visió a llarg o mitjàtermini dels canvis.

# data[].attributes.body
-No hi ha interacció entre tots els membres de l'equip
-Les interaccions que s'estableixen són circulars i unidireccionals

# data[].attributes.body
A primera vista pareix un centre amb una organització clara, ordenada i adequada, però en realitat és tot el contrari, l'organització és catastròfica.

# data[].attributes.body
Estructura jerarquitzada.

# data[].attributes.body
- es conceb l'aula com una estructura tancada
- es té por als canvis, a sortir de la zona de confort  (conservadurisme)
- no pensen en un futur, només en el dia a dia (presentisme)

# data[].attributes.body
Treball en equip desde un punt de vista exterior però realment treballen individualment i 'hi ha una falta d'organització conjunta.

# data[].attributes.body
-Organitzacions que no tenen suficientment definides les tasques que han de realitzar.

-Hi ha un gran INDIVIDUALISME entre els organismes que la formen

-Estructura jerarquitzada

-Cada organisme es guía pels seus objectius (no segueixen tots un mateix camí i mateixa direcció)

-No fan feina amb equips

# data[].attributes.body
No tenen uns objectius clars

# data[].attributes.body
Individualisme

# data[].attributes.body
Connexions dèbils, discontinues i poc constants degut a que es tenen  objectius i concepcions canviants
característiques--> alt grau d'indepèndencia
- sensibles als canvis
- dificultats per a que les solucions arribin a tothom.
- discontinuïtat entre mitjans i fins.
-  els mecanismes de control, supervisió i avaluació són dèbils.
-  els professors tenen amplis marges d’actuació.
-  les aules són espais privats d’exercicis professionals (cel·lularisme).

# data[].attributes.body
- Són més sensibles als canvis ja que els elements que els integren tenen un alt grau d'independència.

- No cooperen tots els organismes per trobar solucions.

- Hi ha discontinuïtat entre mitjans i fins.

-Fàcilitat de pertorbar l'organització interna

- Els mecanismes de control, supervisió i avaluació són dèbils.

- Els professors tenen amplis marges d’actuació.

- Les aules són espais tancats (cel·lularisme).

# data[].attributes.body
L'estructura organitzativa del centre educatiu hi té unpaper important

# data[].attributes.body
Reduir individualisme + condervadorisme

# data[].attributes.body
-Molt lligat amb l'individualisme, ja que els organismes fan una feina individual.

-Per tant, els diferents organismes no interaccionen entre sí

-Des de l'exterior, pareix que es tracta d'una escola organitzada.

# data[].attributes.body
Presentisme com una constant que no afecta al resultat

# data[].attributes.body
-Aquesta anarquia organitzada la trobam a centres on predomina un fort individualisme en els professors.

-Pot semblar que aquesta manté una gran organització, però no és més que organització pel que fa al temes burocràtics.

-Realment, el fet de que NO hi hagi una estructura definida, crea alteracions en l'organització.

MODEL DE CESTOS DE BASURA:
-Procés confús (no procés lineal i per estapes.

-PROBLEMAS
-SOLUCIONES
-PARTICIPANTES
-OPORTUNIDADES DE ELEGIR

Caractrerístiques:
1.-Preferencias problemáticas.- metas, problemas, opciones y soluciones están mal definidos. La ambigüedad caracteriza cada paso en un proceso de decisiones.

2.-Tecnología poco clara y mal comprendida.- las relaciones de causa – efecto dentro de la organización son difíciles de explicar. No está disponible una base de datos explícita que se aplique a las decisiones.

3.-Rotación.- los puestos experimentan rotación de participantes, los empleados están muy ocupados y tienen un tiempo limitado para dedicarle a un problema o decisión. La participación en cualquier decisión dada será fluida y limitada.

# data[].attributes.body
Rebutja la proposta de Lortie i demostra interés cap als professors i intenta satisfer les necesitats generalidades d'aquests, per evitar el presentisme.

# data[].attributes.body
- Relacionat amb els termes de l'individualisme i la de difícil acoblament.
- Estructura no definida.
-  La trobem als centres educatius amb professionals amb un alt individualisme, a causa de la forma d’organitzar el currículum i d’aplicar-lo.
-  Manca de coordinació, en interferències constants, en una reserva de les àrees de treball, etc.; tanmateix, externament, sembla que hi ha una alta organització: hi ha un horari, es mantenen i s’expliquen objectius als pares, els avisen si hi ha problemes, etc.; però en el fons són requisits formals que donen una determinada aparença que no és real.
- MODELO DE CESTOS DE BASURA:
- Procés confús i casual.
- Les decisions són el resultat de la interacció entre quatre successos: problemes (bretxes entre les situacions presents i les desitjades), solucions (respostes a la recerca de preguntes), participants (membres que entren i salin de l'organització, amb diferents valors, actituds i experiències) i oportunitats de triar (ocasions en les quals cal prendre una decisió).
- Les organitzacions es poden entendre com una galleda d'escombraries en el qual els problemes, les solucions, els participants i les oportunitats es barregen de manera aleatòria (encertant quan s'alineen de manera correcta)
-Característiques:
- 1.-Preferències problemàtiques.- metes, problemes, opcions i solucions estan mal definits. L'ambigüitat caracteritza cada pas en un procés de decisions.
2.-Tecnologia poc clara i mal compresa.- les relacions de causa – efecte dins de l'organització són difícils d'explicar. No està disponible una base de dades explícita que s'apliqui a les decisions.
3.-Rotació.- els llocs experimenten rotació de participants, els empleats estan molt ocupats i tenen un temps limitat per a dedicar-li a un problema o decisió. La participació en qualsevol decisió donada serà fluida i limitada.

# data[].attributes.body
Disminuint el conservadorisme, es reduirà l'invidualisme i al mateix temps el presentisme.

# data[].attributes.body
Les connexions entre l'organització són febles, discontínues i poc constants

# data[].attributes.body
Els seus integrants tenen objectius i concepcions canviants

# data[].attributes.body
Més sensibles als canvis

# data[].attributes.body
Alt grau d'independència (dificulta que les solucions que es troben siguin assumides per tots)

# data[].attributes.body
Discontinuïtats