# data[].attributes.body
Projekt uddannelsesløft

# data[].attributes.body
4.kl. n/t, 8.kl. fysik og biologi http://www.filmkompagniet.dk/#/den-sproglige-dimension

# data[].attributes.body
Fokus på sproget i N/T, biologi, geografi og fysik/kemi
https://www.undervis.dk/fysikkemi

# data[].attributes.body
Beretning i 1.klasse
http://sprogoggenre.dk/inspiration/at-berette/et-forlob-om-bondegarden/

# data[].attributes.body
1.-6.klasse

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Første del af vejledningerne beskriver en konkret aktivitet. Aktiviteten fungerer som et startsted, der skaber opmærksomhed og nysgerrighed hos eleverne, og giver mulighed for at arbejde kreativt, tænke, eksperimentere og handle ud fra konkrete erfaringer. I aktiviteterne er der fokus på, at eleverne lærer undersøgelses- og modelleringskompetencen i naturfag.

Andel del af vejledningerne giver inspiration til, hvordan tekster kan understøtte læringen, og der er forslag til en eller flere egnede tekster, som kan inddrages. Til hver tekst gives eksempler på, hvordan der kan arbejdes med den faglige læsning og skrivning, så den understøtter det faglige område, der arbejdes med.

Links og yderligere informationer om de læremidler, der henvises til, findes samlet under overskriften Ressourcer sidst i vejledningerne.

Vejledningerne har fokus forskellige steder. De steder, hvor det er relevant, indtænkes it og medier samt innovation og entreprenørskab.

# data[].attributes.attachment_link.description
Første del af vejledningerne beskriver en konkret aktivitet. Aktiviteten fungerer som et startsted, der skaber opmærksomhed og nysgerrighed hos eleverne, og giver mulighed for at arbejde kreativt, tænke, eksperimentere og handle ud fra konkrete erfaringer. I aktiviteterne er der fokus på, at eleverne lærer undersøgelses- og modelleringskompetencen i naturfag.

# data[].attributes.body
EMU (lignende findes for de andre fag)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sproglig udvikling er et af de tre tværgående temaer, som alle fag skal have fokus på. Fagord, begreber og fagspecifikt sprog giver mulighed for at udtrykke sig om og formidle fagligt indhold. Du kan arbejde med dette gennem faglig læsning og skrivning og ved at arbejde med de fire færdigheder lytning, læsning, at tale og skrive i tæt samspil.

Find idéer til arbejdet med sproglig udvikling i faget.

Vejledning og inspirationsmateriale

Inspiration til arbejdet med fagsprog i fysik/kemi

Redskaber til arbejdet med sproglig udvikling

Kapacitetsmodellen kan bruges i arbejdet med sproglig udvikling på skolen, mens sprogskemaet kan bruges til at sætte fokus på sproglig udvikling i konkrete forløb.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sproglig udvikling - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Sproglig udvikling er et af de tre tværgående temaer, som alle fag skal have fokus på. Fagord, begreber og fagspecifikt sprog giver mulighed for at udtrykke sig om og formidle fagligt indhold. Du kan arbejde med dette gennem faglig læsning og skrivning og ved at arbejde med de fire færdigheder lytning, læsning, at tale og skrive i tæt samspil.

# data[].attributes.body
1.klasse skriver om bondegårdens dyr

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det er vigtigt, at eleverne får meget hjælp til at strukturere et fagligt stof i indskolingen, så de lærer, hvordan en fagtekst er bygget op. Eleverne i 1.a skulle skrive en fagtekst om fire af bondegårdens dyr: koen, grisen, fåret og hesten. Ved i fællesskab at finde informationer i fagbøger og på Danskedyr.dk, blev der lavet fire store strukturerede tankekort på plancher. Læreren havde på forhånd valgt fem overskrifter ud, som eleverne skulle have viden om: værd at vide, kendetegn, føde, produktion og han,hun og ungen.

Hver elev skulle vælge et af de fire dyr, som de ville skrive om. Det faglige indhold, kunne de finde på de store plancher i klassen. Inden de gik i gang, lavede læreren en fælles skabelon, der skulle støtte eleverne i at få struktureret deres indhold.

Øverst i rubrikken skulle der stå, det dyr de havde valgt at skrive om. Nedenunder skulle de lave en illustration af deres dyr. Nederst skulle stå de faglige oplysninger, der var arbejdet med i den fælles vidensindsamling.

Det er vigtigt, at give eleverne nogle tydelige anvisninger, inden de skriver. Mange elever vil skulle bruge meget energi på at finde de nødvendige oplysninger på planchen, lytte til lydene når de skal skrive o.s.v. En tydelig struktur forhindrer dem ikke i at skabe en personlig tekst, men er udgangspunktet for, at de kan være kreative indenfor en ramme.

# data[].attributes.attachment_link.description
Det er vigtigt, at eleverne får meget hjælp til at strukturere et fagligt stof i indskolingen, så de lærer, hvordan en fagtekst er bygget op. Eleverne i 1.a skulle skrive en fagtekst om fire af bondegårdens dyr: koen, grisen, fåret og hesten.

# data[].attributes.body
beretninger

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Her ses forskellige konstruktioner i papirstrimler.
Elever i 4.klasse og 5.klasse skulle arbejde med broer. De skulle lære om forskellige konstruktioner og stabilitet. Hele forløbet startede med fælles mindmap, læsning i grundbogen Natek og at eleverne skrev ned, hvad de gerne ville lære om broer. Læreren ønskede, at eleverne fik nogle erfaringer ved at eksperimentere med forskellige materialer. Først samlede de papirstrimler på forskellige måder, for at se forskelle i stabilitet.

Bagefter byggede de forskellige figurer med sugerør og piberensere. Forløbet sluttede med, at de gruppevis konstruerede broer i forskellige selvvalgte materialer.

Efterfølgende skulle eleverne skrive om forløbet med broer. Læreren valgte beretningen som skriftligt produkt. Den store udfordring var, at få sprogliggjort de erfaringer eleverne havde fået gennem den eksperimenterende undervisning, hvor udgangspunktet var konkrete materialer.

I forhold til beretningen var især en præcis rubrik/overskrift og orientering en udfordring for eleverne.

Eleverne skulle have meget hjælp med at få flyttet formuleringerne fra hverdagssprog til fagsprog. I beretterskemaet til venstre viser pilen, hvor mange forskellige trin der var, for at flytte elevrene sprogligt fra broer til brokonstruktioner.

I skemaet til højre er samlet forskellige orienteringer. Udfordringen i orienteringen var, at der ikke er handling. Eleverne skal have meget hjælp til at få formuleret hvem det er, der gør hvad, hvor, hvornår og ikke mindst hvorfor!

Lærerens erfaring var, at beretningen nok ville fungere bedre, hvis eleverne udfyldte skemaet undervejs i forløbet og ikke som en slutprodukt. Ved at inddrage det undervejs, vil eleverne være tættere på det, de skal skrive om.

Nederst ses den samlede planche med de forskellige produkter, der hang sammen med de færdige broer, som er vist foroven.

# data[].attributes.attachment_link.description
Her ses forskellige konstruktioner i papirstrimler. Elever i 4.klasse og 5.klasse skulle arbejde med broer. De skulle lære om forskellige konstruktioner og stabilitet. Hele forløbet startede med fælles mindmap, læsning i grundbogen Natek og at eleverne skrev ned, hvad de gerne ville lære om broer.

# data[].attributes.body
forløb i 4.c på Hastrupskolen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
4.c på Hastrupskolen har haft et langt forløb om høns, hvor der har været fokus på at give dem en viden om den naturfaglige måde at bruge sproget til at strukturere og arbejde med et emne på. Undervejs har de brugt kroppen, medier og mange forskellige aktiviteter til at få en viden om høns. Som afslutning på projektet blev en powerpoint præsenteret for klassen og deres forældre.

Foran hver aktivitetsbeskrivelse er en Didakti-trekant. Ved at klikke på trekanten vises et dokument med de bagvedlæggende overvejelser for undervisningen. Didakti-trekanten er forklaret under fanebladet "planlægning" og de forskellige tekststrukturer og sproglige ressourcer er beskrevet under fanbladet "værktøjskassen".

<- B esøg af en høne

Forløbet startede med, at klassen fik besøg af en høne i klassen. Eleverne sad i en rundkreds og hønen blev lukket ud på gulvet. Alle fik lov til at røre hønen og undersøge den nøje.

<- Beskri velser af hønen Eleverne fik at vide, at de skulle kigge meget grundigt på hønen, så de kunne beskrive den præcist, når den blev sat tilbage i sin kasse. De skulle både fokusere på hønens forskellige kropsdele, farve, form og størrelse.

.
<- Tryk på knappen og se filmen.
.

Bagefter skulle de beskrive hønen ud fra det, de havde set. Det var som hurtigskrivning i ca.10 minutter. Eleverne skulle nu bytte tekst med deres sidemakker, og gennemlæse deres tekst og give respons på, om der var blevet skrevet andet end beskrivelser erfaret gennem synet. Nogle elever havde skrevet oplysninger, som deres lærer havde fortalt, mens hønen var i rundkredsen. Andre elever havde berettende træk i teksten. En tekstaktivitet som eleverne er fortrolige med, da klassen har arbejdet meget med beretninger.
se eksempler

Bagefter skulle klassen i fællesskab skrive en beskrivelse af hønens udseende på smartboard, hvor læreren var pennefører og sproglig rollemodel. Læreren valgte inden de skrev, at vise et billede af en hane, hvor de rette fagord blev sat på. Flere af kropsdelene er tydeligere på en hane end en høne, derfor blev hanen valgt. En del elever oplevede under hurtigskrivningen, at de manglede fagord til at lave en præcis beskrivelse. Se pdf med eleveksempler af beskrivelser.

<- Personlig beretning om besøget
For at fastholde oplevelsen af besøget skulle eleverne indtale en personlig beretning. Som optakt til lydindspilningen skulle de strukturere det, de ville sige skriftligt. I beretningen skulle der være en rubrik, orientering og tydelige tidsforbindere, til at binde beretningen sammen. Eleverne havde ikke før prøvet, at arbejde med lydoptagelser, så det var en kendt aktivitet i et nyt medie.

.
<- Tryk på knappen og se filmen
.
<- Informerende tekst og taksonomi
Klassen har før arbejdet med informerende tekster, som er en svær tekst at få struktureret. For at afhjælpe dette startede vi op med en taksonomi, hvor læreren havde udvalgt de fem overskrifter, som skulle indgå i den informerende tekst. Klassens arbejde med hønens udseende blev sat ind i taksonomien, så eleverne blev opmærksomme på, hvordan taksonomien kunne fungere som hjælperedskab til at få struktur. Eleverne blev inddelt i grupper, som hver især skulle søge viden indenfor det emne, som passede til deres overskrift og lave stikord, som derefter skulle indføres i klassens fælles taksonomi. Grupperne skrev hver deres afsnit, hvor de brugte taksonomien som struktur. Afsnittene blev sat sammen til en fælles tekst, hvorefter klassen i fællesskab skrev klassifikationen. Undervejs blev eleverne kritiske overfor afsnittet om hønens udseende, fordi det ikke passede med strukturen i taksonomien. Derfor besluttede de at omskrive afsnittet.
taksonomi om udseende
Færdig info tekst høns
<- Æglysning og rugekasse . <- Høns for en dag <- Tryk på knappen og se filmen.
Klassen skulle undervejs i forløbet have en rugekasse i lokalet, og med lidt held ende med at få kyllinger for at få en forståelse af processen fra æg til kylling. Læreren medbragte befrugtede æg, som klassen undersøgte og sammenlignede med de æg, de kendte hjemmefra. Hvad var forskellen? Derefter viste læreren hvordan man undersøgte om æggene var klar til at komme i rugekassen. Æggene kom i vand, hvor de skulle stå på bunden, hvis de kunne bruges. Flød de ovenpå, satte læreren et kryds på ægget, så det blev tydeligt, hvilke æg der havde de bedste betingelser for at blive udruget. Hen mod slutningen af rugetiden, blev æggene igen puttet i vand. Nu skulle de lægge sig lige i vandoverfladen, hvis der var sket en ændring inden i ægget. Derefter blev æggene gennemlyst, hvor eleverne kunne se, at en del af ægget havde en mørk plamage, som kunne indikere at en kylling var undervejs. Da de 21 dage var gået, ventede klassen spændt på at æggene skulle klække. Desværre kom der ingen kyllinger denne gang. Eleverne fik lov til at klække æggene og undersøge indholdet.
<- Blindsmagning af æg

Klassen skulle igennem forskellige aktiviteter undersøge høns' levevilkår, pladsforhold og ægproduktion. Eleverne blev opdelt i 4 kategorier: Bur-, skrabe-, friland- og økologiske høns. Ved at læse fandt de gruppevis oplysninger om pladsforhold med fokus på den hønsetype de var. De lavede derefter matematiske beregninger om hønsenes pladsforhold. Læreren viste hvordan beregninger skulle bruges til at optegne arealet for den enkelte hønsetype. Bagefter lavede hver gruppe på baggrund af deres egne beregninger indhegninger, som de præsenterede for hinanden. De sammenholdt den viden de havde tilegnet sig i løbet af dagen, så de kunne argumentere og forholde sig til hvilken betydning forholdene kunne have i forhold til hønsenes levevilkår og kvaliteten af æg.

.

.
<- Tryk på knappen og se filmen
Efter at have gjort sig erfaringer med levevilkårene for henholdsvis bur-, skrabe-, frilands- og økologiske høns, fik eleverne mulighed for at smage æg fra de fire forskellige typer. Var det muligt at se og smage forskel på æggene? og kunne man ud fra smagen gætte, hvilket type æg det var? Klassen fik mulighed for at se de fire forskellige æg, inden de smagte på æggene og gættede. Skolens leder var inviteret med til blindsmagning og eleverne berettede om, hvad de havde lavet i løbet af dagen, og hvad de havde lært. Da alle havde smagt æggene og gættet, skulle eleverne argumentere for, hvorfor de havde sat deres krydser de forskellige steder, inden de fik det rigtige svar. Eleverne skulle bruge den viden de havde læst og erfaret sig til i løbet af dagen til at underbygge deres argumenter. Læreren var støttende i denne proces, som var svær for børnene.
Æg klækkes
.

<- Tryk på knappen og se filmen .

.

.. <- Spil
Forklarende tekster <- Tryk på knappen og se filmen
Midt i forløbet vælger læreren, at eleverne skal spille et spil på i-pad, hvor en høne lægger æg. Når æggene er lagt, bliver de til en kyllinger, der løber rundt efter hønen med en æggeskal på hovedet. Hvis de rammer hønen, forsvinder æggeskallen og de bliver til kyllinger. Jo længere tid eleverne kan få hønen til at undgå de "løbende æg", nu flere point får de. Eleverne får ingen forklaring til spillet. Lærerens mål med at lade dem spille er at se, hvilket potentiale et sådant spil har i et forløb. Vil eleverne reflektere og sammenholde spillet med den viden, de har fået om høns?

Der sker to interessante ting imens eleverne spiller. Dels kommer der en form for indforståethed hos eleverne om, at det er en eksklusiv undervisningssituation. De hjælper hinanden med at få styr på spillet og kommenterer højlydt på hinandens resultater. Selvom de sidder med hver sin i-pad, har de tydeligvis en fælles klasseoplevelse. Den anden interessante ting er, at de kommenterer, at hønen lægger mange æg og det ikke er sådan med høns i virkeligheden: Høns lægger kun et æg om dagen. På videoen spørges ud i det fælles klasserum, hvilken type høne, der deltager i spillet. Næsten alle elever svarer på spørgsmålet - frilandshøns eller økologiske høns og begrunder også svaret med, at hønen befinder sig på græs.

.

.

Æggene fra rugekassen resulterer desværre ikke i kyllinger. Derfor får eleverne lov til at se æg, der klækkes via en video på You-tube. Udover oplevelsen og læringen i at se æggene blive klække, ønsker læreren, at eleverne forholder sig til, på hvilken måde forskellige musikstykker påvirker stemningen på videoen. Eleverne ser derfor videoen tre gange, mens de hører numre af Mark Knopfler, D.A.D og Madam Butterfly.

Bagefter vælger de det musikstykke, de syntes understøttede filmen bedst. De fleste elever vælger Mark Knopfler, fordi musikken "passede godt", Nogle enkelte vælger Madam Butterfly, fordi musikstykket understøtter en sørgelig stemning, da den første kylling går rundt alene imellem de andre æg. En enkelt elev vælger nummeret med D.A.D, fordi billedskiftene passer med taktslagene. Alle elever er enige om, at musikken forstærkede udtrykket og gav en bedre oplevelse. Som afslutning på timen, viser læreren, hvordan der kan sættes "tegneseriekommentarer" til filmen, fx.bankelyde og små kommentarer. Bagefter skal eleverne prøve at gøre det samme i makkerpar.

Det var tydeligt, at eleverne havde stor indlevelsesevne og empati for kyllingerne i filmklippet. Nedenunder ses videoklippet.

Video fra www.erkmann.blogspot.dk, hvor eleverne ser kyllinger bliver klækket.

.

.

Klassen skulle skrive en forklaring om processen fra æg til høne, hvor den viden de allerede havde opbygget om høns skulle inddrages. Før klassen gik i gang med selv at skrive, inddrog læreren en modeltekst for at tydeliggøre forklaringens struktur og måden at bruge sproget på. Eleverne skulle i makkerpar sætte billeder og tekst op i den rigtige rækkefølge, og derefter undersøge sproget. Læreren satte i fællesskab med klassen fokus på deltagere, processer og omstændigheder.

Klassen blev delt op i små grupper og skulle på baggrund af det fælles arbejde lave en sekventiel forklaring "Fra æg til høne". De startede med at organisere de billeder, som læreren havde udvalgt på forhånd i et kredsløb. Derefter skrev de små forklaringer til hvert billede, hvor de havde fokus på at bruge sproget korrekt i forhold til tekstaktiviteten.

Se eksempel på en elevtekst. Sekventiel forklaring

# data[].attributes.attachment_link.description
4.c på Hastrupskolen har haft et langt forløb om høns, hvor der har været fokus på at give dem en viden om den naturfaglige måde at bruge sproget til at strukturere og arbejde med et emne på. Undervejs har de brugt kroppen, medier og mange forskellige aktiviteter til at få en viden om høns.

# data[].attributes.body
Sprogbaseret læremiddel

# data[].attributes.attachment_link.description
Her på hjemmesiden kan du finde elevopgaver til print eller digital brug samt den specifikke lærervejledning til hver opgave. Undervisningsforløbet tager udgangspunkt i principperne for sprogbaseret undervisning og er bygget op over fem faser: Oplev, Fasthold, Undersøg, Læs og Skriv. I menuen ovenfor finder du under hver fase de tilhørende opgaveark og vejledninger til læreren.