# data[].attributes.body
Jedna polovica Babbageova mozga nalzi se u Hunterian Muzeju na Royal Collage of Surgeons
Druga polovica izložena je u Science Muzeju u Londonu

# data[].attributes.body
Kao tinejdžer došao je na ideju za cipele koje bi pomogle u hodanju u vodi.

# data[].attributes.body
BBC https://www.bbc.co.uk/history/historic_figures/babbage_charles.shtml ( pristupljeno 29.9.2022)

# data[].attributes.body
Wiley Online Library https://onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.1002/asi.4630200406 ( pristupljeno 29.9.2022

# data[].attributes.body
Charles Babbage, Wikipedija, https://en.wikipedia.org/wiki/Charles_Babbage (pristupljeno 19.9.2022.)

# data[].attributes.body
charlesbabbage.net. http://www.charlesbabbage.net/ (pristupljeno 29.9.2022

# data[].attributes.body
Charles Babbage, Wikipedia, https://hr.wikipedia.org/wiki/Charles_Babbage (pristupljeno 29.9.2022.)

# data[].attributes.body
rođena 10. prosinca 1815. u Londonu, a umrla 27. studenog 1852. u Londonu

kći pjesnika lorda Georgea Gordona Byrona i Anne Isabelle Byron

Oženila se s Williamom King-Noelom

djeca:
Byron, Anne Blunt i Ralph

suradnica Charlesa Babbagea

# data[].attributes.body
Charles Babbage je prvi osoba koja je uspjela razbiti Vigenèrovu kriptografsku metodu, koja je do bila smatrana "neslomljivom" metodom na početku 19. St.

# data[].attributes.body
Programski jezik (kojeg je napravila Ada Byron/Lovelace) naredbe koje upravljaju podatcima i funkcijama računala

Programirala analitički stroj

programsk jezik Ada je nazvan po njoj

# data[].attributes.body
mehaničko računalo

za računanje polinomnih funkcija i za aproksimaciju.

za računanje brojčanih tablica koje većinom koristili mornari za navigaciju

J.H. Müller je prvi ovakav uređaj zamislio 1786. g., ali nije ga nikad napravio

1822. g. Babbage je oživio ideju tako da je poslao pismo pismo Kraljevskom Astronomskom udruženju

Babbage je htio pomoći da ljudi nazvani computers ne rade velike pogreške pri računanju brojčanih tablica

Stroj je mogao računati više vrijednosti te izbjegnuti dijeljenje i množenje koristeći se metodom konačnih diferencija

Nikada nije dovršen zato jer je Babbage od vlade zahtijevao previše novaca, projekt nije napredovao te je vlada odbila pružati financijsku pomoć

Muzej znanosti u Londonu je na bazi Babbageovim izvornih planova i uz poštovanje tehnologije u 19. st. uspio napraviti funkcionalni diferencijalni stroj od 1989. do 1991.g. na 200-tu godišnjicu njegova rođenja

Babbage je uz stroj zamislio i pisač te je on tek 2000. g. napravljen

Babbageov izvorni nacrt bio je prilično točan te je imao samo nekoliko manjih greška

Prvi diferencijalni stroj napravljen je od 25 tisuća dijelova, težio je 13,6 tona i bio 2,4 m visok.

Nekoliko godina kasnije napravljena je unaprijeđena verzija stroja koja je mogla ispisati rješenje na čak 31 znamenku što je puno više nego današnji prosječni kalkulator

# data[].attributes.body
Charles Babbage je engleski matematičar, filozof i znanstvenik

Njegovi izumi su obilježili početak 19. st. i doprinjelii  razvoju matematike, mehanike i drugih znanosti.

Rođen 26. prosinca 1791. g. u Lndonu, a umro je u Londonu 18. listopada 1871.

Uveo je signalizaciju svjetionika, izumio je oftalmoskop

# data[].attributes.body
Analitički stroj je važni korak u povijesti računala, bio je jedan od prvih mehaničkih računala nalik današnjeg modernog računala.

Sastojao od nekoliko dijelova:

1. Ulaznu i izlaznu jedinicu- jedinicu za unošenje podataka i jedinicu za ispisivanje podataka

2. Binarni brojevni sustav kao osnovna baza

3. Procesor - centralna jedinica za obradu podataka

4. Programski jezik (kojeg je napravila Ada Byron/Lovelace) - naredbe koje upravljaju podatcima i funkcijama računala

Jedinica za pohranu podataka (bušene kartice korištene prije otkrića magnetskog zapisivanja)

Za razliku od diferencijalnog stroja, analitički stroj je bio programibilan.

Nije završen za vrijeme njegova života

Neki vjeruju kako se ovaj projekt nije nije mogao ostvariti u tom vremenu, a neki vjeruju da je uz potrebnu financijsku i političku potporu projekt mogao biti napravljeni

Trebao ga je pokretati parni stroj.

Dimenzije: dug 30 m, širok 10 m.

Memorija stroja je imala 1000 brojeva, od kojih je svaki ima 50 znamenaka

1910. g. Henry P. Babbage, njegov sin, uspijeva na napraviti dio stroja te izračunati višekratnike broja π

# data[].attributes.body
Rođen kao jedan od četvero djece oca Benjamina Babbage (bankar) i Betsy Plumleigh Teape

S 8 godina kreće u školu u Alphingtonu

pohađa gimnaziju Kingh Edward VI, ali ne zadugo mora početi učiti privatno zbog zdravstvenih problema

upisuje Holmwood akademiju gdje zavoli matematiku

# data[].attributes.body
upisuje Cambridge s 18. g. te se razočara lošim učenjem matematike

S prijateljima: Johna Herschel, Edward Ryan, George Peacock osniva udrugu analitičara.

nikad ne uspijeva diplomirati s pohvalama, ali dobiva diplomu za najboljeg matematičar  1814. g.

# data[].attributes.body
Oženio se 1814. g. s Georgianom Whitemore te su imali osmero djece od kojih je samo četvero preživjelo djetinjstvo

Djeca:

Benjamin Herschel Babbage

Charles Whitmore Babbage

Georgiana Whitmore Babbage

Edward Stewart Babbage

Francis Moore Babbage

Dugald Bromhead Babbage

Henry Prevost Babbage

Alexander Forbes Babbage

Georgiana Whitemore je umrla 1827. g. iste godine kao i njihovo 2 djece

# data[].attributes.body
Umro je u 79. godini života 18. listopada 1871. g. zbog bolesti bubrega