# data[].attributes.body
Generelt er 2F en rigtig god klasse, der hovedsageligt laver lektier.
Der er i visse fag en konkurrence - især blandt drengene - om at kunne svare rigtigt - så de forbereder sig.....
De laver lektier... langt de fleste...
Vi er ekstrem glade for at komme i klassen...

Fagenes beskaffenhed gør, at lektier er forskellige. Skal de læse svært fagligt stof (jura, regnskabsanalyse) så bliver emnet gennemgået på klassen - og evt. efterfølgende bliver emnet lektier.

Opgaveløsning/læsestof  startes ofte på klassen (VØ - mat) og så skal de enten skynde sig i timen eller lave det færdigt hjemme.
Afleveringer i mat og VØ er meget gruppearbejde - og de afleverer alle...

En klasse hvor der ikke er store problemer med lektielæsning... Der er en enkelt eller to, der ikke får lavet alle lektier; men ellers er det normen at møde forberedt.... Risikoen for at blive spurgt ind til lektier - og ikke kunne svare - gør, at de sørger for at være forberedte....

# data[].attributes.body
- Generelt laver klassen ikke lektier og deltager derfor meget lidt i undervisningen - til trods for, at der ikke gives mange lektier.
- Efter jul bliver elever sendt ud, hvis de ikke har lavet deres lektier. De inviteres ind senere af underviseren, hvis de kan være med igen - for at de ikke går ind og afbryder undervisningen.

# data[].attributes.body
Ad 1) Få lektier i 1a indtil videre pga. sportsdelen. Nogle elever er gode til at lave lektier, mens andre ikke laver lektier. - De når ikke længere end de evt. nåede i timen.

Ad 2)
Mulighed for at køre uv i to spor. Forstået således at mandag har klassen eks.
engelsk eller tysk grammatik - og klassen har lektier i grammatik til næste
mandag. Onsdag har arbejder klassen så i et andet spor - f.eks. The American
Dream - og har så igen en uge inden lektien skal være læst. Dvs. mængden i
dag-til-dag lektier reduceres. Vi har også vendt muligheden for give
lektier for, der er tidsbegrænset. – F.eks. En angivelse i skemabrikken om, at
lektien tager 15 min.

Vi aftaler at lave forsøg med lektier i en begrænset periode
og evaluere.

Vi har snakket om konsekvens-pædagogik.
Vi mangler centrale personer i klasseteamet, da vi kun er tre. – F.eks. er studieretningsfagslærere ikke med hos os.

Ad 3) Se ad 2

# data[].attributes.body
Nettie laver al lektielæsning i klassen – det giver meget igen.

De læser i timen – der er helt stille. Så læser de i timen og når man er færdig må man lave noget andet

Nettie italesætter, at man respekterer, at forskellige elever læser i forskelligt tempo.

Nick giver sjældent lektier for

Josefine kommer heller ikke til at give mange lektier for.

Thomas giver også kun få lektier for.

Maibrit og Sara giver lektier for, men oplever også, at de overordnet set laver deres ting.

Begge er opmærksomme på at italesætte mængden og forventningerne til eleverne.

Vigtigt, hvis man gennemgår lektie, at italesætte at der er en pointe med, at det er ”det samme”. Det er fordi de skal høre tingene flere gange.

# data[].attributes.body
CL-værdilinje: Eleven vurderer, hvor på linjen deres lektielæsning skal placeres. Herefter stiller eleverne sig op efter "indsats" og grupperne dannes ud fra placering.
3C-struktur: Lektier eller ej. Ude eller inde. Konsekvenspædagogik.
Funktionslektier: Baggrund for lektie italesættes.
Lektieforberedelsestid angives på skemabrikken.

# data[].attributes.body
Hvordan oplever vi klassens håndtering af lektielæsning

De er generelt ikke lektielæsende

Ca. 1/3 læser lektier/viser tegn på at have læst.

Klassen virker dog interesserede i både stof, emne og fag

Klassen deltager også generelt set i klassens arbejde i timerne.

Hvordan kan man fremover strukturere lektierne i den konkrete klasse
I stedet for at fokusere på elevernes lektielæsning som et problem der skal løses med gulerod eller pisk, vil vi – da klassen stadig er i starten af deres gymnasieforløb og er i gang med at danne relationer og kultur – i stedet fokusere på at være medskabere af denne kultur. Vi vil indføre 15mins læsning til hver time. Det vil både virke som en guideline for eleverne og for lærerne, og på den måde sikrer vi, at læselektien er overskuelig for eleverne at gennemføre, og det kan måske være med til at åbne op for at flere læser lektier.

OBS!
Det er her meget vigtigt at pointere, at afleveringer selvfølgelig ligger uden for de 15 minutters forberedelse

Planlægning af en lektiestrategi – meget overordnet – eventuelt med inddragelse af de fem punkter fra Steen Becks artikel
De vigtigste elementer, vi vil fokusere på af Steen Beck punkter er 3) Gør lektien funktionsrettet i forhold til det, der skal ske i timen, og 5) undlad at lave en undervisning, hvor elever oplever, at de ikke behøver at læse deres lektier.

# data[].attributes.headline
HHX 1E - Marketing & Jura - Lektiestrategi

# data[].attributes.subject
HHX 1E - Marketing & Jura - Lektiestrategi

# data[].attributes.body
Generel opfattelse at 1E læser lektier og denne kultur ønsker vi at bevare. I et forsøg på dette har vi opstillet nogle principper.

Principper for lektielæsning i 1E

1. Lektierne skal forpligte og have et formål

2. Lektier skal være vigtige og anvendes til noget konkret

3. Lektiemængden ønsker vi at begrænse/afgrænse -> dette giver også plads til lektierne i alle fag

4. Præcise lektienoter og gerne med lektie/læse fokus -> guide/stilladssering. Skal det forstås? Skal det læses? Skal det skimtes?

5. Vi vil når det giver mening sætte en tidsgrænse for lektierne. (fx. 20 min.) Dette kan gavne både stærke og svage og de som har svært ved at strukturere deres tid. Dette kan også være med til at vise, hvad vi forventer af dem.

# data[].attributes.body
Nuværende håndtering af lektier: Klassen har svært ved at få lavet sine lektier. Generelt har klassen brug for at blive hold i kort snor med tydelige krav. I flere fag har de ikke lektier for på nuværende tidspunkt.

Lektiestrategi: Konsekvenspædagogik som fælles strategi. De der ikke har læst/lavet opgaver gør det på klassen udenfor, men det bliver ikke gennemgået med dem. Vi vil være meget opmærksomme på struktur og klare rammer - hvad forventes der at de kan efter endt lektielæsning. Dette kan gøres ved læse-tjek spørgsmål, en beskrivelse af hvad de skal kunne med det de læser, forventet tidsforbrug osv.
Vi skal være opmærksomme på at introverte og/eller elever med lavt selvværd måske går ud af klassen for at undgå konfrontation med læreren. Så vi skal italesætte kvaliteten ved at blive inde.

# data[].attributes.body
Vi har en klasse, hvor vi ikke oplever problemer med lektielæsning. Generelt er eleverne velforberedte.
Vi har talt om, at lave læsespørgsmål på forskellige niveauer (eksempelvis niveau 1, 2 og 3), så der er udfordringer for alle. Niveau 1 er beskrivende niveau/begrebsafklaring, mens niveau 3 er vurderende/diskuterende niveau. Vi vil gerne fremelske lysten til at lære og at være nysgerrig inden for de emner, vi arbejder med. Vi vil ikke gøre det hver gang, men efter behov og muligheder inden for selve lektien.

# data[].attributes.body
Vi anvender ikke så meget lektiekrav på klassen på tværs af fag. Teamet prioriterer at have alle med på timen og give mere plads til skriftligt hjemmearbejde. Til dels gives klassen nogle efterbearbejdende lektier.

Vi snakker om, vi potentielt kan ændre lektiestrategi på et senere tidspunkt. På nuværende tidspunkt er målet at de lektier de får, har en tydelig retning og funktion.

# data[].attributes.body
Martin Walsted: VØ: Giver ikke lektier for, men bruger lektioner til at læse og lave noter. Udfases på 2. år.

Henrik Andersen: Læse nogle sider i bogen og så gennemgås stoffet, som gennemgås som om de ikke har læst. Det gør, at de der har læst er bedre med. Nogle gange gives der tid i klassen, hvis der er tid i overskud. Meget af tiden på klassen er opgaveløsning og opgave gennemgang. Gør det ikke til et problem, hvis det ikke er et problem. Det kan tages som fokus punkt, hvis mange ikke læser.

Dan; Vi kører et forløb, om; Hvordan man går i gymnasiet, i starten af lektionen. Hvor de lærer, hvordan man kan læse lektier, læsestrategier og nødvendigheden.

Vi kommer frem til et kompromis om, at eleverne der ikke har læst kommer i en gruppe for elever der ikke har læst.

Men på den anden side, så er de ved at blive voksne og vi skal stoppe med at holde dem i hånden. Hvis eleverne ikke ser fordelene ved at læse lektier, så del tager de ikke del i undervisningen og får en dårlig karakter.