# data[].attributes.headline
VAD SÄGS IDAG OM ANVÄNDNING-ÖVERANVÄNDNING ELLER MISSBRUK?

# data[].attributes.subject
VAD SÄGS IDAG OM ANVÄNDNING-ÖVERANVÄNDNING ELLER MISSBRUK?

# data[].attributes.body
Finns stor problematik. Oklart ännu om det ska klassas som ett beroende men personerna tycks uppvisa samma fysiologiska förändringar i hjärnan (förändring av grå och vit substans) och beteenden som vid andra beroenden (t.ex. substansberoende). Det står klart att mer forskning krävs och framförallt vidare utveckling av verktyg för diagnostisering.

# data[].attributes.headline
Överdriven smartphone- användning är ett beroende. Även om den inte klassas in i DSM.  

# data[].attributes.subject
Överdriven smartphone- användning är ett beroende. Även om den inte klassas in i DSM.  

# data[].attributes.body
Enligt Ji-Hye Kim i “Factors Associated with Smartphone Addiction Tendency in Korean Adolescents” (2021) beskriver Sydkoreanska myndigheter att 23% av smartphoneanvändare i  2020 kunde kategoriseras som beroende och hos ungdomar så var prevalensen uppe i 39,6%. I samma studie undersöker de prevalensen bland mellanstadiebarn och kommer fram till att 17,9% kunde kategoriseras som att ha tendenser för beroende. Denna studie använde SAPS (smartphone addiction proneness scale for youth)

# data[].attributes.headline
Begreppet smartphoneberoende är inte klassat som en diagnos i den amerikanska diagnostikmanualen (DSM-V) eller inom International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems, förkortat ICD. 

# data[].attributes.subject
Begreppet smartphoneberoende är inte klassat som en diagnos i den amerikanska diagnostikmanualen (DSM-V) eller inom International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems, förkortat ICD. 

# data[].attributes.body
Det står ganska tydligt att det finns en skadlig överanvändning av smartphones. Personerna uppvisar samma besvär som vid beteendeberoende och därför klassas det ofta som detta. Beroendet kan bestå av olika andra beroenden (t.ex. online gaming, internetberoende osv). Det är dock svårt att diagnostisera och diagnosverktygen behöver utvecklas.

# data[].attributes.headline
FINNS EVIDENS? NEUROKEMISKA ELLER ANDRA?

# data[].attributes.subject
FINNS EVIDENS? NEUROKEMISKA ELLER ANDRA?

# data[].attributes.headline
VAD SÄGS IDAG OM ANVÄNDNING-ÖVERANVÄNDNING ELLER MISSBRUK?

# data[].attributes.subject
VAD SÄGS IDAG OM ANVÄNDNING-ÖVERANVÄNDNING ELLER MISSBRUK?

# data[].attributes.body
Men gambling i sig behöver inte vara ett beroende utan de finns de som kan spela utan att missbruka eller överanvända det. Vidare nämns det i artikeln att om det ska klassas som beroende eller överanvändning då ska det påverka personens liv på ett negativt sätt från många olika håll.

# data[].attributes.headline
VAD SÄGS IDAG OM ANVÄNDNING-ÖVERANVÄNDNING ELLER MISSBRUK?

# data[].attributes.subject
VAD SÄGS IDAG OM ANVÄNDNING-ÖVERANVÄNDNING ELLER MISSBRUK?

# data[].attributes.body
0,3 - 4,9% av populationen som studeras har gamingberoende.
Är med i forskningsbilagan för DSM V, ej faktiskt beroende än. Mer forskning behövs

# data[].attributes.body
Omfattningen delas upp beroende på hur stor påverkan är på individens dagliga liv. Beroendet kan ligga på en graderbar skala och alla drabbas inte på samma sätt. Somliga kan vara fullt fungerande individer och ändå vara kraftigt beroende av att spela.

# data[].attributes.headline
Det finns en skillnad mellan någon som kan spela men på ett kontrollerat sätt (tappar inte kontroll över sina pengar, det går inte över styr) och någon som blir beroende (satsar pengar de inte har, tar över vardagen, negativa konsekvenser men fortsätter spela)

# data[].attributes.subject
Det finns en skillnad mellan någon som kan spela men på ett kontrollerat sätt (tappar inte kontroll över sina pengar, det går inte över styr) och någon som blir beroende (satsar pengar de inte har, tar över vardagen, negativa konsekvenser men fortsätter spela)

# data[].attributes.body
Gambling klassas som beroende om den påverkar individens livstil negativt

# data[].attributes.body
2 olika typer av spelberoende: Recreational och pathological gambling. Vid Recreational gambling är man inte lika negativt påverkad och man kan balansera studier, arbete, relation, ekonomi osv.

# data[].attributes.body
En hel del studier pekar på en överanvändning av online gaming där unga personer är överrepresenterade i statistiken. Även visade studier att killar och män som spelar mycket mer jämfört med kvinnor. Studier bekräftar också ett samband mellan samsjuklighet och online gaming beteende där det nämns att individer som har psykiatriska diagnoser såsom ångest och depression spelar betydligt mer.

# data[].attributes.body
Men för att det ska ske behöver man uppfylla 4 av de 9 DSM5 kriterierna som nämns ovan och då ska det ha pågått i 12 månader. Gambling uppvisar symptom som efterliknar andra beroende.

Pentry et.al beskriver även att en överanvändning som leder till negativa konsekvenser såsom förlorad sömn eller uteblivna sysslor inte nödvändigtvis kategoriseras som ett beroende  givet att det inte leder till betydande stress och funktionsnedsättning. Flertalet kriterier måste därför uppfyllas och de negativa konsekvenserna måste vara uttalade.

# data[].attributes.body
Online gaming klassas som ett beroende idag enligt nya riktlinjer(ICD11). Då det innefattar en rad olika beteende bland andra:

1.     försämrad kontroll över spel ( t.ex.

2.     ökad prioritet åt spel

3.     fortsättning eller eskalering av spelande

funktionsnedsättningar i personligt, familjemässigt, socialt, utbildningsmässigt, yrkesmässigt eller andra viktiga funktionsområden.

# data[].attributes.body
Det är ännu inte helt klarlagt, på samma sätt som spelberoende. Forskningen är på gång, men man har funnit flera coborbiditeter som kan kopplas till en tendens att hamna i beroende. Exempel på dessa är depression och ADHD.

# data[].attributes.body
Föreslaget beteendeberonde. Liknande symtom. Fler studier behövs

# data[].attributes.body
Det behöver inte vara beroende, men om den uppfyller 5 av 9 kriterier av DSM så klassas den som beroende.

# data[].attributes.body
Ja, enligt DSM-V kriterierna är det!

# data[].attributes.headline
FINNS EVIDENS? NEUROKEMISKA ELLER ANDRA?

# data[].attributes.subject
FINNS EVIDENS? NEUROKEMISKA ELLER ANDRA?

# data[].attributes.headline
Minskad PEG, påverkar prefrontal cortex, "white matter abnormality" i ex. corpus callosum, vilket är likt övriga substansmissbruk.

# data[].attributes.subject
Minskad PEG, påverkar prefrontal cortex, "white matter abnormality" i ex. corpus callosum, vilket är likt övriga substansmissbruk.

# data[].attributes.headline
FINNS EVIDENS? NEUROKEMISKA ELLER ANDRA?

# data[].attributes.subject
FINNS EVIDENS? NEUROKEMISKA ELLER ANDRA?

# data[].attributes.body
Höga nivåer av serotonin och NA kan påverka impulsivitet, ökad spänning samt positiv förstärkning. Det ökar utveckling av gambling mönster och involverar kognitiva processer som genererar irrationell tro som tex möjligheter att vinna eller vinna tillbaka förluster osv.

# data[].attributes.body
Det visar låg halt av dopamin och serotonin med dysreglering av orbitofrontala cortex. Det visar minskad glukosmetabolism och förklaras med tvångsmässing beteeende samt kontrollförlust detta karaktisäras hos personer som har internet gaming beroende. Studien visade att strukturella förändring i form av låga densitet hos grå och vita substans med detta finns evidens

# data[].attributes.body
När man har jämfört med kontroller har spelstörning visat en minskad volym av grå substans inom prefrontala cortex (PFC). Man har också funnit avvikelser när det handlar om vit substans inom regioner: inferior fronto-occipital fascikel, cingulum och corpus callosum.

Flera studier har också visat en minskad aktivering av PFC. Man har funnit hos vissa en nedsatt funktionsförmåga i ventral striatum i jämförelse med kontroller medan andra studier visar tvärtom alltså en större aktivering. Dem här olikheterna kan bero på belöningarna eller själva uppgiften. Det kan vara så att högriskbelöningar kan göra spelare mer känsliga i jämförelse med lågriskbelöningar.

# data[].attributes.body
Man har hittat fysiologiska och psykologiska konsekvenser av en frekvent mobilanvändning. Studier tycks förändringar av grå och vit substans i hjärnan. Även depression, sömnsvårigheter samt ångest förekommer.

# data[].attributes.body
Impulsivitet påverkas av den ökade nivåerna av exempelvis serotonin NA och DA, dessa neurokemiska transmittorer påverkar impulsivitet → ökad spänning, craving/sug, positiv förstärkning.

# data[].attributes.body
Preliminär evidens från neurokemiska studier. Ökning av DA kan ses --> beroendepotential.
Tecken på samsjuklighet, långtidseffekter.

# data[].attributes.body
De med särskilda risker för att drabbas av gamingberoende kan lida av anatomiska strukturella avvikelser i bland annat prefrontala cortex, en del av hjärnan som styr beteende hos personen. Kan även finnas sociala beroenden om man skaffar vänner, och rättfärdigar spelandet för det syftet.