# data[].attributes.body
La Gran Armada, o també, Gran i Felicíssima Armada de 1588, anomenada retrospectivament Armada Invencible, va ser una expedició militar marítima que, després del triomf a la Batalla de Lepant.

# data[].attributes.body
La crisi de successió de Portugal de 1580 va sobrevenir com a conseqüència de la mort sense hereus del rei Sebastià I de Portugal el 1578 i del seu successor Enric I al començament de 1580.

# data[].attributes.body
La batalla de Lepant va ser un combat naval que va tenir lloc el 7 d'octubre de 1571 al golf de Patras, prop de la ciutat grega de Naupacto.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
Boats and boating--Equipment and supplies

# data[].attributes.body
La rebel·lió contra el monarca va començar l'any 1568, en temps de Margarida de Parma, governadora dels Països Baixos, i va finalitzar el 1648 amb el reconeixement de la independència de les set Províncies Unides, avui conegudes com a Països Baixos.

# data[].attributes.body
La Pau de Cateau-Cambrésis va ser el tractat de més importància de l'Europa del segle XVI, per la durada dels seus acords, que van estar vigents durant un segle en confirmar-se a la Pau de Vervins, i perquè van donar lloc a una nova situació internacional a a través de la qual es va iniciar la preponderància espanyola i –per tant– un desplaçament dels problemes cap a Occident, gravitació encara accentuada per la unió de Portugal a la Monarquia hispànica el 1580.

# data[].attributes.body
Felip II d'Espanya, anomenat «el Prudent» (Valladolid, 21 de maig de 1527-San Lorenzo de l'Escorial, 13 de setembre de 1598), va ser rei d'Espanya des del 15 de gener de 1556 fins a la seva mort; de Nàpols i Sicília des de 1554; i de Portugal i els Algarbes —com Felip I— des de 1580, aconseguint una unió dinàstica que va durar seixanta anys. Va ser així mateix rei d'Anglaterra i Irlanda iure uxoris, pel seu matrimoni amb Maria I, entre 1554 i 1558.

# data[].attributes.body
El 16 de gener de 1556 l'emperador Carles V va renunciar a tots els seus títols (excepte els associats a territoris alemanys) a favor del seu fill Felip, que es va convertir, en particular, al rei Felip II d'Espanya. Una de les seves primeres decisions va ser nomenar virrei de Nàpols el duc d'Alba, Fernando Álvarez de Toledo.

# data[].attributes.body
La Pau d'Augsburg, també anomenada "Pau de les religions", va ser un tracte signat per Ferran I d'Habsburg, germà i representant de l'emperador Carles V, i els Estats imperials, el 25 de setembre de 1555 a la ciutat lliure d'Augsburg a Alemanya, pel qual es resolia el conflicte religiós de la reforma protestant.

# data[].attributes.body
conflictes directament relacionats amb la Reforma entre la dècada de 1520 a la dècada de 1540: la Guerra dels camperols alemanys (1524–1525) les guerres de Kappel a Suïssa (1529 i 1531) la Guerra d'Esmalcalda (1546–1547) al Sacre Imperi Romà Germànic.

# data[].attributes.body
Les guerres habsburg-otomanes o austro-turques van ser els conflictes militars que van enfrontar a l'Imperi otomà i als Estats de la Casa d'Habsburg durant tota l'Edat Moderna, i que es van prolongar durant l'Edat Contemporània fins a començaments del segle XX.

# data[].attributes.body
La guerra francoespanyola, que té lloc en el període comprès entre 1635 i 1659, any en què finalitza amb l'acord signat entre tots dos països conegut com la Pau dels Pirineus, és una guerra que ha de ser analitzada dins del context de la guerra dels Trenta Anys, si bé té entitat pròpia diferenciada, i continua després que aquella finalitzés amb la Pau de Westfàlia.

# data[].attributes.body
La rebel·lió de les Germanies va ser un conflicte que es va produir als regnes de València i després es va estendre a Mallorca al començament del regnat de Carles I, entre 1519 i 1523 i es va desenvolupar paral·lelament, però sense connexió aparent, a la rebel·lió de les Comunitats de Castella entre 1520 i 1522.

# data[].attributes.body
La Guerra de les Comunitats de Castella, o revolta dels comuners, va tenir lloc durant el regnat de Carles I, entre 1520-1522. Va ser un aixecament armat protagonitzat pels denominats comuners procedents de les ciutats de l'interior castellà, situant-se al capdavant de l'alçament Toledo i Valladolid.

# data[].attributes.body
Carles V va ser coronat Emperador del Sacre Imperi Romà Germànic pel Papa Climent VII a la Basílica de Sant Petroni a Bolonya el 24 de febrer de 1530.

# data[].attributes.body
Així, Carles va ser rei d'Espanya del 1516 al 1556 i emperador d'Alemanya del 1519 al 1556. com a mitjà d'unió dels seus regnes.