# data[].attributes.attachment_link.description
ACAN Sverige är en samlingsplats och ett forum för klimatengagemang med målet att minska byggbranschens utsläpp och prioritera biologisk mångfald

# data[].attributes.body
Detta är....

# data[].attributes.body
Länk till Acan Education Toolkit - Resources (motsvarande samling av resurser av ACAN-Uk) :

https://padlet.com/acaneducation/acan-education-toolkit-resources-eaxtocksscoy7z3

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
MittSkifte | namninsamling och kampanj på nätet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi uppmanar med denna kampanj Sveriges klimat- och miljöminister Romina Pourmokthari, att initiera ett moratorium för rivningar av byggnader som faktiskt går att använda och för alla rivningar som inte möjliggör cirkularitet.

Krama byggnaden! Är en ideell kampanj som ämnar att rädda användbara byggnader från att rivas och värdefullt byggnadsmaterial från slängas.

Den mest hållbara byggnaden är den som aldrig behöver byggas - och då måste vi se till att de byggnader som finns används och förvaltas resurseffektivt. Finns ingen annan utväg bör byggnaden, likt lego, tas isär och demonteras på ett återanvändningsbart sätt så att alla byggnadsdelar kan används till att bli en ny byggnad. På så sätt kan vi sluta cirkeln för framtidens cirkulära ekonomi.

Bygg- och fastighetsbranschen är en bransch som står för 40% av allt avfall i Sverige och 21% av alla Sveriges nationella växthusgasutsläpp (Naturvårdsverket). Avfall som egentligen är ovärderliga resurser och utsläpp som motsvarar de 21% som forskare vid Uppsala universitet menar att vi behöver sänka utsläppen med enbart i år (2022).

I en framtid med höjda materialpriser, resursbrist och ett osäkert världsläge så måste befintliga byggnader värderas högre och bevaras så långt det går. Därför måste vi sträva efter att de ska stå i flera hundra år, inte bara i 30-50 år som tyvärr är fallet alltför ofta idag.

Vi är medvetna om att vi inte kan släcka ner hela byggbranschen för att sänka utsläppen - men vi vet också att vi inte kan fortsätta med de skoningslösa slit- och slängmetoderna som är konventionella idag. Dagens lagstiftning med EUs avfallsdirektiv, miljöbalkens hushållnings- och kretsloppsprincip samt PBL 2 kap. 3§ p3 om god hushållning är uppenbarligen inte tillräckliga.

Vi uppmanar med denna kampanj Romina Pourmokthari att initiera ett nationellt moratorium för rivning av byggnader som faktiskt går att använda och för alla rivningar som inte möjliggör cirkularitet. Vi måste ta vara på det som finns!

Lagstiftningen och därmed marknaden behöver förändras nu, inte när det är försent och byggnaderna rivits.

Så vad väntar vi på? Krama byggnaden!

Denna kampanj undertecknas av:

* Codesign - Arkitektbyrå som ämnar att sluta cirkeln mellan rivning och nybyggnation genom att bygga hus av hus
* Vakansa - Lokaldelningsplattformen och operatören som underlättar för samnyttjande av lokaler mellan hyresgäster
* ACAN Sverige - Architects Climate Action Network Sverige är en samlingsplats och ett forum för klimatengagemang med målet att minska byggbranschens utsläpp och prioritera biologisk mångfald.
* Renoveringsraseriet - En ideell förening, baserad i Stockholm som berättar om byggnadsvård, tidstypiska byggnadsdetaljer och ifrågasätter varför så många slänger dem på sopberget.
* Cradlenet - Sveriges cirkulära hotspot. Ett branschöverskridande nätverk för företag som vill bli cirkulära.
* Jag räddade ett ödehus! Ett nationellt facebookprojekt som har blivit en folkrörelse med mer än 30.000 medlemmar och ett drygt 60-tal verksamma kommuner som räddar och återbrukar tomma hus
* Backing the future - Nätverk för hållbarhetsaktörer som tillsammans accelererar omställningen
* Upprop Nitrolack - startades för att ifrågasätta planen på Lövholmen. Motivet är både att bevara vår kulturhistoria och återanvända byggnader istället för att riva och bygga nytt.
* CCbuild - Centrum för cirkulärt byggande, ofta kallat CCBuild, är en arena där branschens aktörer möts och samverkar kring återbruk och cirkulära materialflöden vid byggande, rivning och förvaltning.
* Planima - är det enkla planeringsverktyget för fastigheter. Vi hjälper hundratals fastighetsägare i alla storlekar till proaktivt, hållbart och effektivt underhåll.
* Återbygget ekonomisk förening - erbjuder återbruksinventeringar, demontering, mellanlagring och försäljning av återbrukat byggmaterial.
* Återbruksbyrån - Hjälper fastighetsbolag, kommun och byggbolag att öka sitt återbruk av byggmaterial och inredning.
* Loopfront - Är en molnbaserad tjänsteplattform för byggmaterial, interiör och möbler som omfattar verktyg för kartläggning, delning av material på marknadsplats
* Sh bygg, sten och anläggning AB - grundades 1923 och är ett av Sveriges äldsta familjeägda entreprenadföretag inom bygg och anläggning.
* AIX Arkitekter - ett arkitektkontor med tradition av ett långsiktigt och hållbart tankesätt. Med kunskap om det redan byggda skapar vi framtida arkitektur.
* Klimaktion bildades 2008 och är en politiskt och religiöst obunden organisation som baserar sina ställningstaganden på vetenskaplig forskning om klimatet. Vi vill bygga en folkrörelse som utgår från lokala organisationer/nätverk.
* Stiftelsen Byggekologi - Stiftelsens syfte är att verka för en uthålligt hälsosam livsmiljö utifrån livets villkor på jorden. Stiftelsen ämnar stödja personer och organisationer vars projekt går i enlighet med syftet och stiftelsens ändamål.
* Brukspecialisten - Sveriges enda specialistkedja som säljer tjänster och systemlösningar inom murat & putsat byggande. Vi arbetar cirkulärt genom att vi bevarar, underhåller och återbrukar tegel- och putsfasader.
* Laban Kulturmåleri - Laban Kulturmåleri som arbetar främst med äldre hus som behöver rätt typ av färg och färgsättning, eller ibland bara rådgivning.
Vi utför även vanligt byggnadsmåleri både invändigt samt utvändigt runt om i Stockholm.
* Palats - utvecklar en digital plattform som förenklar inventering, hantering och återbruk av inventarier och byggmaterial.
* Kaminsky Arkitektur - Arkitektkontor med expertkunskap inom cirkulärt byggande
* Svenska Byggnadsvårdsföreningen
* Rundbalshuset - Sveriges enda runda hus av halmbalar, lera och återvunnet glas - som enbart har återbrukat inredning.
* MARELD Landskapsarkitekter - De arbetar med landskapsarkitektur i alla skalor, från planering och stadsplanering till detaljering och genomförande.
* Arwidssonstiftelsen arbetar med hållbar stadsutveckling genom kunskapsspridning och i projekt och finansierar bland annat professuren i Tillämpad stadsbyggnad på KTH.
* Föreningen FASAD värnar Göteborgs byggda och gröna kulturarv som alltjämt hotas av exploatering, rivning och förvanskning.

Överlämningen sker när den sker!

# data[].attributes.attachment_link.description
Krama byggnaden! Är en ideell kampanj som ämnar att rädda användbara byggnader från att rivas och värdefullt byggnadsmaterial från slängas. Den mest hållbara byggnaden är den som aldrig behöver byggas - och då måste vi se till att de byggnader som finns används och förvaltas resurseffektivt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
""Jag plockhugger för att jag vill skapa en mer varierad skog, jag vill ha mer löv. Satsa inte bara på gran utan satsa på att låta naturen själv bestämma mer!"

Kerstin Petersson Skogsägare i sjätte generationen

""Något mer tillfredställande än att såga itu en stock och se vad som finns därinne - det är inte mycket som kan matcha det. Det är lite som en bok med bilder i."

Fredrik Gustavsson Skogsägare och sågmästare

""Jag vill kunna erbjuda våra kunder virke av bra kvalitet som är uttaget på ett enligt mig ansvarsfullt sätt, som inte utarmar våra skogar."

# data[].attributes.attachment_link.title
Skogsbruk utan kalhyggen är framtiden! - Plockhugget

# data[].attributes.attachment_link.description
""Jag plockhugger för att jag vill skapa en mer varierad skog, jag vill ha mer löv. Satsa inte bara på gran utan satsa på att låta naturen själv bestämma mer!" Kerstin Petersson Skogsägare i sjätte generationen ""Något mer tillfredställande än att såga itu en stock och se vad som finns därinne - det är inte mycket som kan matcha det.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
krisförståelse. Greta Thunberg har skapat KLIMATBOKEN i samarbete med över hundra av dessa experter och tänkare för att utrusta oss med den nödvändiga kunskapen. Texterna spänner över vitt skilda områden och ger oss en unik källa; här får vi hela bilden av planetens tillstånd, vilket krävs för att en aktionsplan ska vara möjlig. Den nödvändiga källan till kunskap och hopp

Greta Thunbergs tal skakade om världen. Med KLIMATBOKEN har hon skapat ett verktyg för alla som önskar rädda densamma.

Det ser ut som ett omöjligt uppdrag: att påverka klimatförändringarna och säkra en trygg framtid för jordelivet i en skala och hastighet som vi aldrig tidigare har sett. Oddsen är usla och tiden är på väg att ta slut. Men situationen går att förändra.

Runtom i världen har geofysiker och matematiker, oceanografer och meteorologer, ingenjörer, ekonomer, psykologer och filosofer använt sin expertkunskap för att utveckla en djup

Ifall en ensam flickas skolstrejk kunde leda till en global protest, vad kan vi då åstadkomma om vi gör något gemensamt? Det är nu det måste ske, och det är vi som ska göra det.

# data[].attributes.attachment_link.description
krisförståelse. Greta Thunberg har skapat KLIMATBOKEN i samarbete med över hundra av dessa experter och tänkare för att utrusta oss med den nödvändiga kunskapen. Texterna spänner över vitt skilda områden och ger oss en unik källa; här får vi hela bilden av planetens tillstånd, vilket krävs för att en aktionsplan ska vara möjlig.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Att allt inte står rätt till i skogsindustrin har framkommit i åtskilliga rapporter, upprop och artiklar genom åren. Trots det har intresset från de stora granskande redaktionerna varit svalt för ämnet. Men 2021 hände något.
SVT:s Vetenskapsredaktion sände den välgjorda granskningen "Slaget om skogen" och framför allt började Dagens Nyheter skriva om hur Sverige sköter sina skogar. Granskningen gjordes av journalisten Lisa Röstlund.

Hur kom du på att du skulle skriva om detta?
- Det var först bara tänkt som ett reportage om att 29 samebyar gick ihop och protesterade mot Sveaskogs avverkningar i Norrbotten. De berättade att bolaget förstör deras möjligheter att leva som renskötare. I samma veva kontaktades redaktionen av en naturturismarrangör som sa att vi måste komma upp och se med egna ögon hur han inte längre har någon skog kvar att visa besökarna. Det är bara "kalhyggen och plantager kvar", berättade han.

Direkt efter publiceringen av de första artiklarna hörde många av sig till henne. Personer inom myndigheter, departement och forskare hade alla saker att berätta eller tips på vad som borde granskas. Många ville att hon skulle komma och se hur det ser ut på riktigt i skogarna med mil efter mil av kalhyggen och trädplantager. Andra uppmärksammade henne på oegentligheter inom Skogsstyrelsen, SLU:s skogsprogram Future Forests och skogsbrukscertifieringen FSC.

- Det fanns uppenbarligen ett stort uppdämt behov av granskning. Jag hade på kort tid hur många uppslag som helst.
Hade inte förstått omfattningen
Lisa Röstlund berättar att hon, som är naturintresserad och uppväxt nära skogen utanför Gävle och förvisso sett kalhyggen breda ut sig när hon rest i landet, fortfarande inte förstått magnituden av det som pågår och hur snabbt det gått. En talande detalj som hon minns särskilt är att 70 procent av den skogsmark där marklav kan växa har försvunnit sedan 1970. En detalj i den stora granskningen, men som är förödande för rennäringen och den biologiska mångfalden.

- Alla jag talat med har vittnat om samma sak: På bara några årtionden har skogslandskapet förändrats i grunden.

Sedan dess har Lisa Röstlund skrivit en lång rad artiklar om den svenska skogen. Hon har intervjuat samer, mängder av forskare, biologer, politiker och företrädare för skogsindustrin och artiklarna fick konsekvenser både för skogsindustrin och för Lisa Röstlund själv. Hon har tidigare granskat högerextrema grupper, barnpornografibrott, ryska hamnaffärer och hedersförtryck och är van vid att möta motstånd, men hon berättar att granskningen av svensk skogsindustri var något helt nytt.

- Jag har aldrig varit med om något liknande - ett drev orkestrerat av en bransch som har både ledande forskares och politikers öra. De har haft en otroligt hård ton i sin retorik - utan att ha kunnat peka på några faktafel.
Kritiker attackeras
Det beställdes till och med en "granskning" av henne för 80 000 kronor, finansierad av Svenskt näringsliv och Timbro, som tyckte att hennes artiklar var alltför kritiska mot det rådande skogsbruket. Även skogsreportern Pierre Kjelin berättar för Journalisten att han utsatts för en liknande behandling efter sina granskningar. Och det är betydligt fler än så som utsatts. När Lisa Röstlund nyligen besökte Grävseminariet i Luleå, för grävande journalister från hela landet, så var det många som vittnade om samma sak.

- När journalister ställt kritiska frågor till gruvnäringen och skogsindustrin har de blivit otroligt hårt motarbetade och stämplade som aktivister. Det är ännu svårare för lokalreportrar att stå emot något sådant eftersom det kan vara känsligt för en lokaltidning att stöta sig med lokala näringar och de är också beroende av ortens välvilja. Men det visade sig att det är ett utbrett fenomen och att det inte bara är jag som drabbats.

Vad tror du att det beror på att reaktionerna varit så högljudda?
- Det finns nog flera anledningar, men det har alltid varit ganska öppet med kopplingarna mellan forskningen och skogsnäringen. Det ses som självklart och de kan inte se det som ett problem. Det är inte ens något avslöjande jag kom med. Det sker öppet och det är så det alltid varit. Nu fick de plötsligt kritik för något som de tagit för självklart.

Vad ser du för likheter och skillnader mellan att granska vården och skolan, som du gjort tidigare, jämfört med skogsindustrin?
- Likheten är att jag använt samma journalistiska metoder. Jag tar upp problem, som intressekonflikter, inom området och lyfter dem och låter båda sidor komma till tals. Det är en kritisk granskning av befintligt system. Den stora skillnaden är att i det här fallet var det en bred motvilja mot själva granskningen i sig. Det har jag aldrig varit med om. Att ens ställa kritiska frågor om det rådande avverkningssättet i Sverige och om hur vi sköter våra skogar - då stämplas man som aktivist. Det synsättet har fått visst stöd även bland politiker och det är något helt nytt. Det känns helt befängt.

Dina granskningar har bemötts av skogsindustrins lobbyister, pr-konsulter, Svenskt näringsliv och vissa forskare - har de fått dig att ändra uppfattning om läget i den svenska skogen?
- Nej. Skogsbruket är en stor fråga och det är klart att trä är att föredra framför cement och stål och det finns exempel på biobränslen som är fördelaktiga jämfört med fossila alternativ. Vi kommer behöva produkter från skogen och det är för de flesta också självklart att vi ska fortsätta bruka skogen, men det är sättet som det görs på som man behöver diskutera. Merparten av arealen kalhuggs trots allt man vet om hur skadligt det är för den biologiska mångfalden och trots att man vet att kontinuitetsbruk kan vara bättre för både ekonomin för den enskilde skogsägaren på sikt och för kolinbindningen - under den korta tid vi har på oss att klara att hålla uppvärmningen under 1,5 grader. Men det finns en stor motvilja att diskutera det från etablissemangets och industrins håll.

Har de här påhoppen påverkat dig?
- Ja, det har de. Jag har under vissa stunder tvivlat på mig själv när drevet varit stort. När LRF:s naturvårdsexpert, vissa näringsprofiler och forskare försöker stämpla mig som en aktivist har jag ställt mig den frågan själv. "Är jag en aktivist? Är det här något annat än journalistik?". Men jag kom fram till att det här är en journalistisk granskning enligt mall 1A. Jag har granskat givna konflikter på samma sätt som man gör i alla sammanhang och jag har funderat över den kritik jag fått, men jag tycker inte den har varit relevant.

Trots drevet mot dig har du valt att skriva en bok om ämnet - tvivlade du på om du skulle orka?
- Jag har haft några svackor när jag känt att jag bara vill vara ifred och ta det lugnt istället, skriva om sådant som jag bara får uppskattning för. Det är ju jättejobbigt att göra det här och stå för att jag trampar på så många mäktiga tår, men jag känner samtidigt att det här måste berättas.

Skogsindustrins företrädare och kalhyggesbrukets förespråkare lär inte bli tystare av Lisa Röstlunds nya bok "Skogslandet". Det är en fullständig kavalkad av skandaler, korruptionsproblem och häpnadsväckande fakta under i stort sett varenda sten hon vänt på. Det blir väldigt tydligt att den "frihet under ansvar" som skogsbruket fått verka under till viss del har gått helt ur styr. Det handlar om forskare som blir motarbetade och utfrysta om de inte kommer fram till att kalhyggesbruk är bäst. Och om nära kontakter mellan näringslivet och forskare som kommer fram till "rätt" slutsatser. Om Skogsstyrelsen som allt mer blivit en förlängning av skogsindustrin och det handlar också om de enskilda personerna som drabbas. Renskötarna som knappt har några skogar med hänglavar kvar, skogsägare som är förbannade för att de knappt får något betalt för sitt virke och som hetsas till att kalavverka så fort som möjligt.

Vad tycker du själv är det allvarligaste bristerna som du upptäckt?
- En sak är att de dubbla stolarna är så sanktionerat av tunga universitet. Det är chockerande att inte det ses som ett problem att näringen är så djupt involverad i forskning om avgörande ämnen där samhället är beroende av objektiva fakta. Som att en författare till en vetenskaplig artikel som hyllar kalhyggesbruk för klimatets skull, endast beskriver sig som "professor på SLU" när hon också är chef inom ett skogsbolag. Att något sådant är okej för SLU kan jag inte förstå. Om inte det räknas som en problematisk bisyssla - vad är då ett problem? Det är som att skogsnäringen har helt egna spelregler som man inte har någon annanstans, säger Lisa Röstlund och fortsätter:

- Jag trodde tidigare att Sverige var i framkant när det gäller miljö och klimat, men när det gäller vår skogsindustri så är vi helt uppenbart en bromskloss internationellt. Det är tydligt med hur våra politiker pressar EU att inte gå för hårt åt skogsnäringen och motsätter sig ett gemensamt system för mätning och övervakning. Jag tycker det är helt otroligt. Min bild av Sverige har verkligen försämrats av den här granskningen.
Pensioneringar väcker visst framtidshopp
Det är svårt att lägga ifrån sig "Skogslandet" och det är svårt att läsa den utan att ständigt bli upprörd över nya avslöjanden. Samtidigt som det är glädjande att skandal efter skandal lyfts upp i ljuset så kan man undra vad som krävs för att det ska bli någon förändring om inte ens dessa avslöjanden gör att kalhyggesindustrin ifrågasätts i större utsträckning.

I slutet av boken berättar Lisa Röstlund att hon intervjuat forskare i Tyskland som känner igen diskussionerna som pågår i Sverige nu. Men i Tyskland hölls de för 30 år sedan. Det som till slut gjorde att Tyskland gick över till ett mer modernt kontinuitetsskogsbruk utan stora kalhyggen var att den konservativa skogsnäringens äldre garde gick i pension.

Tror du att det är det vi får hoppas på även i Sverige?
- Det är många som jag intervjuat som tycker och tror det. De sätter sitt hopp till kommande generation som kanske har en vidare syn på skogsbruk och som inte satt sin prestige på spel i näringen. Det är kanske lättare för de som kommer efter att kunna tänka i nya banor.

Är det något annat du själv ser som positivt i frågan?
- Att diskussionen har höjts och att fler pratar om det här. Allt fler blir medvetna.

Det är också en tanke jag bär med mig efter att ha läst "Skogslandet". Nu får alla de personer som Lisa Röstlund pratat med som vågat berätta, trots risk för utfrysning, hot och mobbning, se att de inte är ensamma och att många andra också insett att något är fel. Kanske inser också allmänheten, som garanterat märkt ett ökat antal kalhyggen längs vägarna och rälsen de brukar färdas på, att det de sett inte är en tillfällighet. Det är så det ser ut i hela landet. Och utvecklingen har gått väldigt snabbt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Stark granskning av skogsindustrin i ny bok

# data[].attributes.attachment_link.description
Att allt inte står rätt till i skogsindustrin har framkommit i åtskilliga rapporter, upprop och artiklar genom åren. Trots det har intresset från de stora granskande redaktionerna varit svalt för ämnet. Men 2021 hände något. SVT:s Vetenskapsredaktion sände den välgjorda granskningen "Slaget om skogen" och framför allt började Dagens Nyheter skriva om hur Sverige sköter sina skogar.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Byggeriets Materialepyramide - en kort forklaring

I Danmark kender alle madpyramiden. Den fortæller os om forholdet mellem vores indtag af fødevarer og vores sundhed; Hvad vi kan spise i store mængder, og hvad skal vi spise mindre af?

Med udgangspunkt i madpyramidens grafiske sprog, har vi på Center for Industriel Arkitektur (CINARK), ved det Kongelige Akademi udviklet en digital udgave af Byggeriets Materialepyramide, som vi publicerede som plakat i 2019.

Den digitaliserede udgave af Byggeriets Materialepyramide gør det muligt at sammenligne fx CO ₂ aftryk mellem forskellige kategorier af materialer eller mellem materialetyper inden for samme kategori. Den gør det også muligt at få vist forskellige slags miljøpåvirkninger på tværs af de forskellige materialer. Den tilbyder således et konkret, interaktivt beregningsværktøj og man åbner samtidig op for dialog om dybere studier af materialernes placering i pyramiden og deres senere indplacering ved projektering. Målet er at den giver en enkel måde at få et hurtigt overblik over de enkelte byggematerialers relative bæredygtighed.

Baseret på Miljødeklarationer (EPD) viser Byggeriets Materialepyramide miljøpåvirkningen for en række relevante byggematerialer. Her har vi valgt at fokusere på de indledende faser i byggeriet, dvs. indtil materialet er i hånden (Livscyklusfaser A1-A3).

Med andre ord; Byggeriets Materialepyramide er en måde at synliggøre den miljøpåvirkning, der er forbundet med materialers produktion. Materialets levetid kan derefter blive håndteret som et teknisk designparameter, hvor der arbejdes med detaljer i konstruktionen i forhold til hvor længe bygningen skal holde.

I den sammenhæng, er det arkitekters ansvar at sikre, at materialernes levetid ikke afhænger af den samlede sammensætning af bygningskomponenten og derfor defineret af det dårligst udførte materiale eller konstruktion. Det har således været ambitionen, at omgå de problematiske standardantagelser, der styrer resultatet af livscyklusvurderinger (LCA).

Vi har fået mange positive og nysgerrige henvendelser fra almindelige håndværkere til undervisere fra erhvervsskoler, praktiserende arkitekter og lægfolk. Vi tror på, at Byggeriets Materialepyramide ligesom madpyramiden kan blive en afgørende rettesnor og pædagogisk guide til alle danskerne, når de skal træffe de rigtige miljøvalg, når de handler i byggemarkedet, køber hus, bygger om eller bare ønsker mere viden på området.

Målgruppen er projekterende arkitekter, konstruktører og rådgivere, samt studerende ved uddannelser rettet mod byggeriet. Desuden, kan den digitale udgave af Byggeriets Materialepyramide anvendes til bredere formidling til bygherre, og til oplysningskampagner som led i byggeriets grønne omstilling.

Projektgruppen bag den digitaliserede materialepyramide er senior- og juniorforskere ved CINARK, samt Jan Schipull Kauschen fra Vandkunsten.
Projektet er finansieret med støtte fra Boligfonden Kuben.

Miljøpåvirkningskategorier anvendt i pyramiden:
Potentielle skader for miljøet, økosystemer og helbredet kan kortlægges ved udførelsen af såkaldte livscyklusvurderinger - LCA. Da type og dimesion af de potentielle skader er grundlæggende forskellige er der udviklet metoder til opgørelsen af skader i mijljøpåvirkningskategorier. Der er et stort antal miljøpåvirkningskategorier udover de 5 i pyramiden anvendte, som dog er det mest gængse i bygningsrelaterede LCA'er. Kategorierne som er relevante for byggeriet er angivet i den europæsike standard CEN/TC350.

Global warming Potential - Global Opvarmning (GWP):
Global Opvarming bliver forårsaget af drivhusgasser, heriblandt den kemiske stofforbindelse CO ₂. GWP bliver regnet i CO ₂-ækvivalenter (CO ₂eq), hvilket vil sige at CO ₂, bruges som referencestof og indikatorenhed. Anvendelsen af "ækvivalenter" er gennemgående for alle miljøpåvirkninger, i det at der findes mange forskellige stofforbindelser som kan forårsage den samme skade for miljøet, økosystemer eller sundheden, men i forskellige størrelsesordner. F.eks. forårsager 1kg methan den samme potentielle skade som ca. 25kg CO ₂ når udledt til atmosfæren.
GWP er også det, som man omtaler "carbon footprint" i forbindelse med produkter.

Ozone Depletion Potential - Ozonlagsnedbrydning (ODP):
ODP er nedbrydningspotentialet af ozonlaget. Her er der dermed inkluderet de kemiske forbindelser som har en indvirkning på nedbrydning af ozonlaget. Nedbrydning af ozonlaget medfører at intensiteten på UV-strålingen stiger og skader dermed planter og dyrearter. Som indikatoerenhed for ODP anvendes ækvivalenter af det kemiske stof freon (R-11eq).

Photochemical Ozone Creation Potentials - Fotokemisk Ozondannelse (POCP):
Under denne kategori beskrives dannelsen af fotokemisk smog. Ozon kan i høje koncentrationer påvirke både helbred hos mennesker og naturen og påvirke især vejrtrækning. POCP måles i ethen-ækvivalenter (C ₂H ₄ eq) som indikatorenhed. Miljøpåvirkningen stammer blandt andet meget fra flygtige organiske forbindelser (VOC), som kan forekomme i produktion og afbrænding af plastik og maling.

Acidification Potential - Forsuring (AP):
AP beskriver potentielle påvirkninger af syrer som bliver udledt til atmosfæren som gasform eller i jord og vand som substans. Forsuring kan medføre skader på økosystemet og især planter. I 1980'erne var der tit tale om "sur regn". Denne påvirkningskategori måles i indikatorenheden svovldioxid-ækvivalenter (SO ₂).

Eutrophication Potential - Næringssaltbelastning (EP):
EP betegner en for høj belastning med næringssalte som potentielt kan skade miljøet. Overernæring i jorden kan påvirke vegetationen og i sidste ende resultere i dens død, miljøpåvirkningen bliver også kadlt "ørkendannelse". Overernæring kan også have en modsat effekt, hvor det skaber optimale forhold for plantevækst, så det ender med planterne, udkonkurrerer andre levende organismer. Dette kan for eksempel ske i hav og søer, hvor det kan resultere i algevækst, som kan skade biodiversiteten. EP har fosfat som referencestof og beregnes i fosfat-ækvivalenter (PO ₄ eq).

Du kan læse mere om miljøpåvirkninger og LCA indenfor byggeriet i SBi/BUILDs rapport "Bygningens Livscyklus" (SBI2015:09) og rapport "Klimapåvirkning fra 60 bygninger" (SBI2020:04) Also, you can read about how we have tested the ideas behind the Construction Material Pyramid in the book: "Circular Construction - Architecture, Materials, Tectonics" (CINARK2019)

Datagrundlaget:
Data anvendt i pyramiden stammer fra offentligt tilgængelige EPD'er som normalt materialeproducenter, materialeleverandører eller brancheorganistationer står for. EPD står for "Environmental Product Declaration" og er dermed en varedeklaration som beskriver materialets eller produktets potentielle miljøpåvirkninger. Selve processen omkring tilblivelsen af EPD'er er standardiseret, og det er LCA-specialister som kan udarbejde disse.
EPD'er bliver tit gjort tilgænglige i databaser eller over producenternes hjemmesider, det er også her vi har rekvireret dem til vores projekt.
Der er anvendt EPD'er fra Danmark så vidt muligt, desuden er den tyske database Ökobau.dat belvet anvendt, samt EPD Norge som har et omfattende register af EPD'er for byggematerialer og byggevarer.
Ved "dobbeltklik" på et materiale vises alle data vi har benyttet i detaljer, herunder link til EPD eller databasen for LCA-datasettet, samt angivelse af dato for datagrundlagets gyldighed.

Livscyklusfaser A1-3:
Fra EPD'erne har vi anvendt data for livscyklusfaser A1 til A3 (jf. EN15978), dette svarer til materialeudvinding frem til produktionen ("cradle-to-gate"). Alle videre faser som forekommer i en livscyklusanalyse er udeladt, herunder transport til byggepladsen og indbygning (A4/5), anvendelse og udskiftning (B4/6), bortskaffelse (C3/4) og eventuel genbrug (D). Årsagen hertil er at materialepyramiden ikke er et værktøj til at regne LCA'er og alle faser udover A1-3 er afhængigt af det enkelte projekt og vurdering der foretages. Hertil skal anvendes professionelt software som f.eks. BUILDs LCAByg ( www.lcabyg.dk)
Angivelsen af livscyklusfaser A1-3 er producentens ansvar jf. standarden. Et godt datagrundlag er dermed sikret og evtl usikkerheder, som i en LCA skal håndteres, er dermed ikke relevant for tal angivet i materialepyramiden.

Udvælgelse af materialer:
Udvalget af materialer til pyramiden er sket baseret på en del interviews med fagpersoner indenfor byggeri, som har udmøntet sig i en liste med materialer som anvendes mest i dansk byggeri. Det er desuden forsøgt at holde materialerne på et generisk niveau for ikke at udpege et bestemt produkt indenfor en materialegruppe. Det er klart at der kan forekommer store variationer i materialernes miljøpåvirkninger alt efter hvem producenter er og/eller hvor og hvordan produktet bliver fremstillet. For at komme dette imøde er der anvendt data fra materialer og produkter som har en stor markedsandel for netop den givne type materiale. Hvis muligt har vi anvendt "branchedata", dvs. informationer som er stillet til rådighed af brancheorganisationer.

Vi kan desværre ikke garantere for rigtigheden af de benyttede data eller data der henvises til, samt at vi ikke påtager os et ansvar for evt. fejl eller undladelser på hjemmesiden.

Hvis du vil bidrage
Den digitale udgave af materialepyramiden er fleksibel og skal ændre sig over tid. Vi vil gerne tilføje flere materialer og der er mange ideér på tegnebordet til flere lag og flere funktioner. Hvis du gerne vil støtte projektet i den ene eller anden form, modtager vi med glæde en email fra dig!
Hvis du har et materiale som synes mangler i pyramiden, send gerne en EPD til os og evtl også en materialeprøve for at vi kan tage billeder af den. Har du andre gode idéer eller gerne vil anvende pyramiden i et skoleprojekt, skriv til os på:info@materialepyramiden.dk

God fornøjelse med Byggeriets Materialepyramide!

The Construction Material Pyramid - A Brief Explanation

In Denmark, everyone knows the food pyramid. It tells us about the relationship between our food intake and our health. What we can eat in large quantities and what should we eat less of.

Based on the food pyramid's graphical language, we at the Centre for Industrialised Architecture (CINARK) at the Royal Danish Academy have developed a digital version of the Construction Material Pyramid, which we published as a poster in 2019.

The digital version of the Construction Material Pyramid makes it possible to compare, for example, CO2 footprints between different categories of materials or between material types within the same category. It also makes it possible to view different kinds of environmental impacts across the different materials. It thus offers a tangible, interactive calculation tool and at the same time opens up a dialogue about more detailed studies of the materials' position in the pyramid and later their place in the project design. The goal is that it provides a simple way to gain a quick overview of the relative sustainability of the individual building materials.

Based on Environmental Product Declarations (EPD), the Construction Material Pyramid shows the environmental impact of a number of relevant building materials. Here, we have chosen to focus on the initial phases of construction, i.e. until the material is on site (life cycle phases A1-A3).

In other words, the Construction Material Pyramid is a way of visualising the environmental impact associated with the production of materials. The service life of the material can then be handled as a technical design parameter, where work is carried out on the details of the construction in relation to how long the building should last.

In this context, it is the responsibility of architects to ensure that the materials' service life does not depend on the overall composition of the building component and therefore defined by the worst-executed material or construction. It has thus been the ambition to bypass the problematic standard assumptions that govern the outcome of life cycle assessments (LCA).

We have received many positive and curious enquiries from ordinary craftsmen to teachers at vocational schools, practicing architects and lay people. We believe that the Construction Material Pyramid, like the food pyramid, can be a crucial guideline and educational guide for all when they have to make the right environmental choices when doing business in the construction market, buying a house, rebuilding, or just wanting more knowledge about the field.

The target group is project architects, designers, and consultants, as well as students in educations aimed at construction. In addition, the digital version of the Construction Material Pyramid can be used for wider dissemination to developers and for information campaigns as part of the construction industry's green transition.

The project group behind the digitised material pyramid are senior and junior researchers at CINARK, as well as Jan Schipull Kauschen from Vandkunsten. The project is financed with support from Boligfonden Kuben.

Environmental Impact Categories Used in the Pyramid
Potential damage to the environment, ecosystems, and health can be mapped when performing so-called life cycle assessments (LCAs). Since the type and dimension of the potential damage are fundamentally different, methods have been developed for the calculation of damage in environmental impact categories. There are a large number of environmental impact categories in addition to the five used in the pyramid, which are, however, the most common in building-related LCAs. The categories relevant for the construction industry are specified in the European standard CEN/TC350.

Global warming Potential (GWP):
Global warming is caused by greenhouse gases, including the chemical substance CO2. GWP is calculated in CO2 equivalents (CO2eq), which means that CO2 is used as a reference substance and indicator unit. The use of "equivalents" is common to all environmental impacts, in that there are many different substances that can cause the same damage to the environment, ecosystems, or health, but in different orders of magnitude. For example, 1 kg of methane causes the same potential damage as approximately 25 kg of CO2 when emitted into the atmosphere. GWP is also what is referred to as the "carbon footprint" in connection with products.

Ozone Depletion Potential (ODP):
ODP is the depletion potential of the ozone layer. Thus, this includes the chemical compounds that have an effect on the depletion of the ozone layer. Degradation of the ozone layer means that the intensity of UV radiation increases and therefore damages plants and animal species. As an indicator unit for ODP, equivalents of the chemical substance freon (R-11eq) are used.

Photochemical Ozone Creation Potentials (POCP):
Under this category, the formation of photochemical smog is described. In high concentrations, ozone can affect the health of both humans and nature, and can especially affect breathing. POCP is measured using ethylene equivalents (C2H4eq) as an indicator unit. The environmental impact stems in large part from volatile organic compounds (VOCs), which can occur in the production and incineration of plastics and paints.

Acidification Potential (AP):
AP describes potential influences of acids that are emitted into the atmosphere in a gaseous form or in the soil and water as a substance. Acidification can cause damage to the ecosystem and especially plants. In the 1980s, there was often talk of "acid rain". This impact category is measured using the indicator unit sulphur dioxide equivalents (SO2 eq).

Eutrophication Potential (EP):
EP denotes an excessive load of nutrients that can potentially harm the environment. Over-fertilisation of the soil can affect the vegetation and eventually result in its death; the environmental impact is also called "desertification". Over-fertilisation can also have the opposite effect, creating optimal conditions for plant growth so that it ends up with the plants outcompeting other living organisms. This can happen, for example, in oceans and lakes, where it can result in algae growth, which can damage the biodiversity. EP has phosphate as reference substance and is calculated in phosphate equivalents (PO4eq).

You can read more about environmental impacts and LCA within the construction industry in SBi/BUILD's report "Bygningens Livscyklus" [The Building's Life Cycle] (SBI2015:09) and the report "Klimapåvirkning fra 60 bygninger" [Climate Impact from 60 Buildings] (SBI2020:04).
Also, you can read about how we have tested the ideas behind the Construction Material Pyramid in the book: "Circular Construction - Architecture, Materials, Tectonics" (CINARK2019)

Data Used
Data used in the pyramid comes from publicly available EPDs that material producers, material suppliers, or industry organisations are normally responsible for. EPD stands for "Environmental Product Declaration" and is thus a product declaration that describes the material or product's potential environmental impacts. The actual process for creating EPDs is standardised, and LCA specialists are able to produce them.
EPDs are often made available in databases or via manufacturers' websites, and this is also where we have gathered them from for our project. EPDs from Denmark have been used as far as possible; in addition, the German database Ökobau.dat has been used, as well as EPD's from the Norwegian EPD Foundation, which has an extensive register of EPDs for building materials and products.
By "double-clicking" on a material, all the data we have used is displayed in detail, including a link to the EPD or the database for the LCA dataset, as well as the date of the data's validity.

Life Cycle Phases A1-A3
From the EPDs, we have used data for life cycle phases A1 to A3 (cf. EN15978); this corresponds to material extraction up to production ("cradle-to-gate"). All further phases that occur in a life cycle analysis are excluded, including transport to the construction site and installation (A4/5), use and replacement (B4/6), disposal (C3/4), and potential recycling (D). The reason for this is that the material pyramid is not a tool for calculating LCAs, and all phases in addition to A1-A3 depend on the individual project and assessment made. For this, professional software such as BUILD's LCAByg ( www.lcabyg.dk) must be used.
The reporting and updating of life cycle phases A1-A3 is the manufacturer's responsibility, cf. the standard. Good data is thus ensured, and potential uncertainties that must be dealt with in an LCA are therefore not relevant for figures given in the material pyramid.

Selection of Materials
The selection of materials for the pyramid has been based on a number of interviews with professionals in construction, which has resulted in a list of the materials used most in Danish construction. Attempts have also been made to keep the materials at a generic level so as not to single out a specific product within a material group. It is clear that there can be large variations in the materials' environmental impacts depending on who the producers are and/or where and how the product is manufactured. To deal with this, data has been used from materials and products that have a large market share for the given type of material. If possible, we have used "industry data", i.e. information provided by industry associations.

Unfortunately, we cannot guarantee the accuracy of the data used or the data that is referred to, and we do not assume any responsibility for any errors or omissions on the website.

If You Want to Contribute
The digital version of the material pyramid is flexible and will change over time. We would like to add more materials, and there are many ideas on the drawing board for more layers and more features. If you would like to support the project in one form or another, we are happy to receive an e-mail from you!
If you have a material that you think is missing from the pyramid, feel free to send us an EPD and, if possible, a material sample so that we can take pictures of it. If you have other good ideas or would like to use the pyramid in a school project, then please write to us at:info@materialepyramiden.dk

Have Fun with the Construction Material Pyramid!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gå till innehåll

2017 antog Sverige ett klimatpolitiskt ramverk. Ramverket består av en klimatlag, klimatmål och ett klimatpolitiskt råd. Det långsiktiga målet innebär att Sverige inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären år 2045, för att därefter uppnå negativa utsläpp.

Etappmål till 2030 och 2040

Etappmål för inrikes transporter

# data[].attributes.attachment_link.title
Sveriges klimatmål och klimatpolitiska ramverk

# data[].attributes.attachment_link.description
Gå till innehåll 2017 antog Sverige ett klimatpolitiskt ramverk. Ramverket består av en klimatlag, klimatmål och ett klimatpolitiskt råd. Det långsiktiga målet innebär att Sverige inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären år 2045, för att därefter uppnå negativa utsläpp.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Document details

An Architecture Guide to the UN 17 Sustainable Development Goals

Published on

En arkitekturguide med fokus på FN's 17 verdensmål. Bogen er blevet til i samarbejde mellem Institut for Bygningskunst og Teknologi, KADK, Arkitektforeningen og UIA's Commission on the UN Sustainable Development Goals og er støttet af Dreyer Fonden.

# data[].attributes.attachment_link.title
An Architecture Guide to the UN 17 Sustainable Development Goals

# data[].attributes.attachment_link.description
En arkitekturguide med fokus på FN's 17 verdensmål. Bogen er blevet til i samarbejde mellem Institut for Bygningskunst og Teknologi, KADK, Arkitektforeningen og UIA's Commission on the UN Sustainable Development Goals og er støttet af Dreyer Fonden.

# data[].attributes.attachment_link.description
RIBA has developed a series of targets for RIBA Chartered Practices to help architects meet net zero (or better) whole life carbon for new and retrofitted buildings by 2030.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Looking for 3.1?

The Living Building Challenge is an ever-evolving program shaped by the incredible experiences of our project teams as they continually break new ground. Over time, feedback from a diverse array of stakeholders actively using the challenge helps us understand how to refine and improve the program to have the greatest impacts.

LBC 3.1 has been retired and new projects must register under the 4.0 standard, but existing project teams can still access 3.1 resources.

# data[].attributes.attachment_link.title
Living Building Challenge | Living-Future.org

# data[].attributes.attachment_link.description
Looking for 3.1? The Living Building Challenge is an ever-evolving program shaped by the incredible experiences of our project teams as they continually break new ground. Over time, feedback from a diverse array of stakeholders actively using the challenge helps us understand how to refine and improve the program to have the greatest impacts.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gå till innehåll

Det finns flera olika sätt att beräkna klimatpåverkan på. Ibland är man intresserad av utsläpp som uppstår vid en viss process, utsläpp som uppstår från hela värdekedjan för en produkt eller tjänst, eller utsläpp som kommer från en hel verksamhet.

Angreppssättet som bör användas för dessa olika sätt att beräkna klimatpåverkan på skiljer sig. Nedan följer en beskrivning av de olika sätten och vad som är viktigt att tänka på när respektive perspektiv används.

Den här sidan vänder sig till

Dig som vill beräkna utsläpp av klimatgaser.

Klimatberäkningar

För verksamheter som vill ta fram klimatberäkningar finns metodstöd hos till exempel Greenhouse Gas Protocol, GHG Protocol och SME Climate Hub. Det finns också vägledningar och kalkylverktyg som är framtagna för specifika sektorer.

Förklaring av vanliga termer

Ett antal termer används i beräkningen av utsläpp från användning av olika bränslen. Det här är vad de betyder.

k = Kilo = ett tusen = 10³ = 1 000

M = Mega = en miljon = 10⁶ = 1 000 000

G = Giga = en miljard = 10⁹ = 1 000 000 000

T = Terra = tusen miljarder = 10¹² = 1 000 000 000 000

GJ = gigajoule = En miljard joule

MWh = megawattimme = En miljon wattimmar

toe = ton oljeekvivalent = Ett tusen kilogram oljeekvivalenter

Gcal = gigakalori = En miljard kalorier

Bränsleförbrukning är mängden bränsle du vill beräkna utsläppen för. Om dina bränsleuppgifter är i en annan enhet än den som anges i beräkningsformeln, behöver du omvandla enheten först.

Uppgifter om bränslens täthet (densitet) hittar du bland annat hos Svenska Petroleum och Biodrivmedel Institutet, SPBI.
Energiinnehåll, densitet och koldioxidutsläpp på SPBI:s webbplats

Värmevärden är ett mått på bränslets energiinnehåll. Det anges oftast i GJ eller MWh per m³ eller per ton. För fasta biobränslen, torv och avfall varierar energiinnehållet med bränslets täthet, fukthalt och hur det behandlats. Värmevärdet kan variera även för gasformiga bränslen. En noggrann beräkning av utsläpp från dessa bränslen kräver kunskap om det exakta värmevärdet. Kontakta bränsleleverantören för information.

Värmevärden anges internationellt i gigajoule (GJ) eller ton oljeekvivalenter (toe), medan vi nationellt ofta använder enheterna megawattimmar (MWh) eller kilowattimmar (kWh). Nedan anges omräkningsfaktorer för dessa enheter.

GJ

MWh

toe

Gcal

Emissionsfaktorer anger hur stora utsläpp av respektive gas som förbränning av en viss mängd energi ger.

Utsläpp av koldioxid påverkas av bränslets innehåll av kol per vikt eller volym. När man beräknar utsläpp av växthusgaser brukar man endast räkna med koldioxid från fossila bränslen. Utsläpp av växthusgaserna metan och dikväveoxid (lustgas) beräknas på samma sätt som för koldioxid. För dessa gaser ska även utsläpp från biobränslen räknas in. För metan och dikväveoxid påverkas utsläppen av hur förbränningen sker och vilken reningsteknik som används.

Det förekommer ibland olika emissionsfaktorer eller värmevärden för ett och samma bränsle. Orsaken kan vara att bränslekvaliteten har förändrats över tiden eller att man fått bättre kunskap om det genomsnittliga värmevärdet eller om innehållet av kol för bränslet.

Det kan också bero på om emissionsfaktorn har ett livscykelperspektiv eller avser direkta utsläpp (endast utsläpp som uppstår i förbränningen/processen).

Om du saknar uppgift om emissionsfaktorer och värmevärden och är intresserad av att veta hur stora direkta utsläpp som uppstår kan du använda de som används i den svenska rapporteringen av utsläpp:
Beräkna direkta utsläpp från förbränning

Så här sammanställer du olika växthusgaser i koldioxidekvivalenter.

Växthusgaser är ett samlingsbegrepp för flera gaser, där vissa gaser har en starkare uppvärmningspotential (Global Warming Potential, GWP) än andra.

Vid sammanställning används koldioxidekvivalenter som gemensam enhet, vilket gör att andra gasers uppvärmningspotential behöver översättas till denna gemensamma enhet.

Växthusgas

Uppvärmnings-
potential (GWP)

Koldioxid, CO ₂

1

Metan, CH ₄

28

Dikväveoxid, N ₂ O

265

Denna faktor är olika för respektive gas och ger totala bidraget till den globala uppvärmningen för den aktuella gasen. Med hjälp av gasernas GWP räknas de om till koldioxidekvivalenter. Räknat per utsläppt ton bidrar exempelvis metan 28 gånger mer till växthuseffekten än koldioxid, och ett metanutsläpp på 1 ton motsvarar därför 28 ton koldioxidekvivalenter.

Dessa omräkningsfaktorer kommer från FN:s klimatpanel IPCC:s femte utvärderingsrapport (AR5) och används i den nationella rapporteringen av växthusgaser, enligt beslut under Europeiska kommissionen och Klimatkonventionen.

GWP för ytterligare växthusgaser:
Koldioxidekvivalenter för ytterligare växthusgaser i IPCC:s fjärde utvärderingsrapport (pdf)
Sedan AR5 har det dock gjorts nya vetenskapliga bedömningar. Uppdaterade omräkningsfaktorer från IPCC med notering om källa bör därför användas i sammanhang som saknar koppling till rapporteringen av växthusgaser.

Anledningen till att inventeringen använder omräkningsfaktorerna från AR5 är för att säkerställa jämförbarheten mellan olika länders rapportering.
Omräkningsfaktorer från IPCC:s sjätte utvärderingsrapport återfinns i tabell 7.15 på sid. 1017 (pdf)

# data[].attributes.attachment_link.description
Det finns flera olika sätt att beräkna klimatpåverkan på. Ibland är man intresserad av utsläpp som uppstår vid en viss process, utsläpp som uppstår från hela värdekedjan för en produkt eller tjänst, eller utsläpp som kommer från en hel verksamhet.

# data[].attributes.body
Om ACAN Sverige:

https://www.instagram.com/acan.sverige/

https://www.linkedin.com/company/architects-climate-action-network-sverige/

https://www.architectscan.se