# data[].attributes.headline
Viatja arreu de la Mediterrània i l'Orient Mitjà.

# data[].attributes.subject
Viatja arreu de la Mediterrània i l'Orient Mitjà.

# data[].attributes.body
Va iniciar un periple que el va mantenir apartat de Mallorca la resta de la seva vida, llevat de curtes estades.

Hipotèticament hauria visitat «terra d'infidels» per tal de conèixer de primera mà la cultura i característiques dels pobles que volia evangelitzar. S'especula que hauria anat des de Roma al nord de la península itàlica, l'Imperi Romà d'Orient, la mar Negra, Geòrgia, Tartària, Jerusalem, Egipte, Etiòpia, Barbaria, el Regne de Granada i finalment a Perpinyà.

# data[].attributes.headline
Predicant a Tunis, l'apedreguen. Mor, segurament als 84 anys.

# data[].attributes.subject
Predicant a Tunis, l'apedreguen. Mor, segurament als 84 anys.

# data[].attributes.body
Morí quan tornava de Tunis, lloc on havia anat amb el propòsit de debatre amb els musulmans. Segons la llegenda, va morir en el vaixell que el retornava a Mallorca. Conten que va fer el darrer alè davant les costes de l'illa per mor de les greus ferides produïdes per una lapidació a la ciutat africana.

# data[].attributes.body
A Randa es va lliurar a la meditació i la contemplació. Una setmana més tard va rebre la «il·luminació», que ell sempre va creure que era d'origen diví, que li revelaria el contingut d'un llibre i del mètode que li havia de permetre argumentar contra els «errors» dels no cristians. Tot seguit davallà del puig i s'instal·là a la Real, on escrigué l'Art.

Aquest episodi, i l'obra que se'n derivà, serà el fonament sobre el qual es desenvoluparà tota la resta del pensament lul·lià, l'Art, pel qual pensava que s'havia dotat d'uns mecanismes exactes que feien possible la conversió dels seguidors d'altres religions. D'aquí també en derivaria el nom de Doctor Il·luminat amb què seria conegut.

# data[].attributes.headline
Funda el monestir de Miramarm, sufragat per Jaume II.

# data[].attributes.subject
Funda el monestir de Miramarm, sufragat per Jaume II.

# data[].attributes.body
Un dels objectius de Llull fou crear centres d'aprenentatge de llengües per a missioners que poguessin dedicar-se a la conversió dels no cristians. Jaume II atorgà una renda anual de cinc-cents florins d'or per establir el col·legi de Miramar, que havia de permetre formar tretze frares en llengua àrab, prop de Valldemossa.

# data[].attributes.headline
Es troba enterrat a la Basílica de Sant Francesc, a Palma.

# data[].attributes.subject
Es troba enterrat a la Basílica de Sant Francesc, a Palma.

# data[].attributes.body
Actualment, encara es pot visitar el seu sepulcre.

# data[].attributes.body
Aquestes visions extàtiques del Crist crucificat es varen haver de repetir quatre vegades per causar en Ramon una profunda impressió que el va portar a comprometre's a complir tres vots: convertir els musulmans, escriure el millor llibre del món contra els errors dels seguidors d'altres religions, i convèncer el Papa i als reis per fundar monestirs a fi d'ensenyar llengües als missioners.

Amb tot, va vendre les propietats i el patrimoni, deixant-ne una part per a la seva dona i els seus fills, als qui va abandonar.

# data[].attributes.body
Naixement de Ramon Llull poc després de la Conquesta de Mallorca.

Era fill de Ramon Amat Llull i Isabel d'Erill, una família barcelonina acomodada que pertanyia bé al patriciat urbà o bé a la petita noblesa catalana.

# data[].attributes.headline
S'entrevista amb papes i reis per a difondre la seva obra.

# data[].attributes.subject
S'entrevista amb papes i reis per a difondre la seva obra.

# data[].attributes.body
S'entrevista amb el rei Felip IV el Bell, els papes Nicolau IV o Climent V, els reis d'Aragó i Mallorca, etc.

# data[].attributes.headline
A Montpeller Llull escriu la novel·la Blaquerna.

# data[].attributes.subject
A Montpeller Llull escriu la novel·la Blaquerna.

# data[].attributes.body
O també conegut com a Llibre d'Evast e d'Aloma e de Blaquerna son fill.

La novel·la s'inicia amb el matrimoni d'Evast i Aloma, que, com podem imaginar, són un model de matrimoni cristià a seguir; aquests tenen un fill, Blanquerna, que és un fill exemplar (un altre model); aquest noi, quan es fa gran, s'ha de casar –almenys aquesta és la intenció dels seus pares– i li presenten una noia, Natana, model de virtuts, filla d'una dona vídua (evidentment, també un model per a totes les vídues). Tanmateix, Blanquerna comunica als seus pares que el seu desig és dedicar la seva vida a Déu, convenç Natana que faci el mateix i ingressen en un monestir i en un convent, respectivament. Blanquerna, gràcies als seus mèrits, va ascendint dins la jerarquia eclesiàstica i alhora va organitzant a la perfecció tots els estaments per on passa fins al punt que l'elegeixen Sant Pare; arribat a aquest punt, organitza el món cristià i un cop complerta la tasca, es retira de la vida mundana i es fa ermità, la qual cosa li permet una veritable comunicació espiritual amb Déu, que en definitiva era el seu desig més íntim.

# data[].attributes.headline
Llull es casa amb Blanca Picany i es relaciona amb l'infant Jaume, fill menor de Jaume el Conqueridor, destinat des de 1253 a ser rei de Mallorca.

# data[].attributes.subject
Llull es casa amb Blanca Picany i es relaciona amb l'infant Jaume, fill menor de Jaume el Conqueridor, destinat des de 1253 a ser rei de Mallorca.

# data[].attributes.body
Va tenir dos fills: Domènec i Magdalena.

A diferència de la seva etapa religiosa, els primers anys de Ramon són escassos en notícies. Ell mateix no s'hi referirà gaire en les seves obres, però les breus pinzellades que en dona retraten un cortesà llicenciós i poeta trobadoresc, d'obra no conservada, en un territori de frontera, cruïlla de les cultures cristiana, àrab i jueva. Aquests aspectes són cabdals per entendre la trajectòria posterior d'un home que es mou amb desimboltura en les corts reials i papals, que fa de l'obra escrita una eina eficaç de difusió del seu pensament, que comprèn les possibilitats comunicatives de les emergents llengües vulgars i que es fixa com a objectiu la conversió dels no cristians a partir de la dominació política i del coneixement mutu.

# data[].attributes.body
Al llarg dels deu apartats de l'obra, el protagonista, Fèlix, que és presentat simbòlicament com si fos el fill de Llull, viatja pel món descobrint la distància entre l'ordre diví de la creació i l'actitud que en realitat tenen els humans. Alhora, però, coneix ermitans i filòsofs que el fan entrar en contacte amb totes les branques del saber del segle XIII, des de Déu i l'Infern fins a la natura, tot descrivint la cosmovisió de Ramon Llull. Alhora que d'altres exploren la filosofia natural, la moral destinada a la cort i l'especificitat de la persona com ser que participa tant de la matèria com de l'esperit.

De les parts en les quals se'n divideix, la més coneguda es coneix amb el nom de Llibre de les bèsties. Llull hi empra el seu mètode habitual d'instruir amb exemples i semblances, en lloc de conduir el saber enciclopèdic de l'època envers uns objectius determinats i sistemàtics. Estava dirigida a un públic no acadèmic, motiu pel qual està escrit en llengua vulgar i no en la llengua culta del moment, el llatí.

# data[].attributes.headline
Compra un esclau moro i s'inicien nou anys de formació intel·lectual i lingüística.

# data[].attributes.subject
Compra un esclau moro i s'inicien nou anys de formació intel·lectual i lingüística.

# data[].attributes.body
Ramon Llull aprèn àrab.

El tingué deu anys, però la relació amb aquest mestre va acabar de la pitjor manera, ja que Llull el va colpejar per haver blasfemat contra Jesucrist. Com a venjança l'esclau el va ferir amb una espasa, provant de matar-lo, i finalment es va suïcidar a la presó, on havia estat tancat.