# data[].attributes.attachment_caption
Bok, ja sam Patricia. Ovo su kameni alati i oružja koji potječu iz kamenog i brončanog doba. To su sjekire koje su bile korištene za obradu drveta ili kao oružje. Kamen s rupom koristen je kao sjekira sa drvenom drškom.

# data[].attributes.body
Patricia Hat, 2.i

# data[].attributes.body
Ovo je zlatni ormarić u kojem je izloženo zlato iz kasnog brončanog doba otkriveno 2005. g u Austriji na malom brežuljku pokraj jezera Hallstatt. Ovo zlato je dokaz da su ljudi u ranim godinama koristili prirodne resurse.

# data[].attributes.attachment_caption
Bok ja sam Lana. Ovo je špiljski lav, bio je 10% veći od modernog lava. Mužjaci nisu imali grivu, ali su imali tipičan čuperak na kraju repa poput modernih lavova. Špiljski lavovi su preživjeli kraj ledenog doba i zabilježeni su na Bliskom istoku i Indiji u povijesnim vremenima. 

# data[].attributes.body
Bečka katedrala ili katedrala sv. Stjepana je katedrala koja se nalazi na Trgu sv. Stjepana u Beču. Građena je u romaničkom i gotičkom stilu na ruševinama nekadašnjih dviju crkava, od kojih je prva sagrađena 1147. godine. Zbog krova živopisnih boja postala je jedan od najprepoznatljivijih simbola Beča.

Laura Vrban (2.i)

# data[].attributes.body
Bok ja sam Leona. Ovo je lubanja zadnjeg dinosaura Tyrannosaurusa Rex. Tyrannosaurus Rex bio je ogroman mesožder dug do 13 metara. Imao je snažnu čeljust, kratke ruke i težio oko 9 tona. Izumro je prije 66 milijuna godina, a njegov kostur je izložen u Prirodoslovnom muzeju u Beču.

# data[].attributes.body
Rozni kvarc je prozirna rozna do rozno-crvena varijanta kvarca. Rijetko se pronalazi kao kristal te je daleko češći u masivnom obliku. Najranija poznata upotreba roznog kvarca u civilizaciji bila je 7000. godine prije Krista, gdje su na arheološkim nalazištima istraživači pronašli perle izrađene od roznog kvarca u Egiptu i drugim drevnim civilizacijama. Danas ga možemo pronaći u obliku raznog nakita te se koristi u ljekovite svrhe i kao dragi kamen.

Gita Jurlina, 2.h

# data[].attributes.attachment_caption
Bok ja sam Izabela Hana a ovo je ceremonijalni vagon iz 5. stoljeća prije Krista. Takvi vagoni su često korišteni u važnim ritualima i ceremonijama. Pozlaćeni detalji i drveni materijal ukazuju na to da je imao veliku vrijednost i status. Ovi nalazi nam pružaju uvide u kulturne i ceremonijalne prakse željeznog doba.

# data[].attributes.attachment_caption
Bok ja sam Klara i ovo je kalcit. Ovaj uzorak kalcita potječe iz Unutrašnje Mongolije u Kini.Kalcit je mineral sastavljen od kalcijevog karbonata. Najrasprostranjeniji je mineral na Zemlji. Također ima široku primjenu u industriji građevinskog materijala, proizvodnji cementa.

# data[].attributes.body
Mamut Mammuthus primigenius pripadao velikoj obitelji slonova, ali nije bio izravni predak današnjih slonova.

●Bio je prilagođen hladnim uvjetima i živio u Europi, sjevernoj Aziji i Sjevernoj Americi.

Pojavio se u srednjoj Europi prije 250 000 godina i izumro prije 8 000

godina

●Izumiranje mamuta i vunastog nosoroga nije uzrokovao čovjek.

●Promjene u vegetaciji mogle su biti odgovorne za izumiranje.

●Širenje šuma pogodovalo je lovcima na bizone, jelene i ljude.

Jelena Fancev, 2.h

# data[].attributes.body
Pticoliki leptiri (Birdwings) najveći su leptiri na svijetu.

Ženke mogu doseći raspon krila od 26 cm. Mužjaci su nešto manji, ali imaju šarene i prekrasne uzorke.

Većina vrsta su snažni letači koji preferiraju krošnje kišnih šuma na visini od 40 m ili više.

Gusjenice se hrane biljkama iz roda Aristolochia, koje su srodne našoj vučnoj stopi.

Njihovo područje rasprostranjenosti proteže se od Molučkih otoka do Salomonskih otoka i sjeveroistočne obale Australije.

Maja Šprem 2.i

# data[].attributes.body
Tasmanski tigar najveći je mesožder među tobolčarima (15-35 kg). Masovni progoni od strane doseljenika, uništavanje staništa uzgojem ovaca, natjecanje s dingom i bolesti doveli su do izumiranja vrste. Posljednji tasmanski tigar uhvaćen je 1933. i uginuo je u zoološkom vrtu 1936. godine. Godine 1999. znanstvenici su započeli istraživanje o kloniranju tasmanskog tigra. Do 2002. godine uspjeli su proizvesti replikate neoštećenih fragmenata DNK, ali ga još nisu uspjeli klonirati.

Lana Ostrički 2. i.

# data[].attributes.attachment_caption
Neandertalci su populacija praljudi iz srednjeg paleolitika, nazvana prema fosilnim ostatcima nađenima 1856. u dolini Neandertal kraj Düsseldorfa, Njemačka. Živjeli su u Europi, na Bliskom istoku i u zapadnoj Aziji između 250 000 i 30 000 god. pr. Kr. Prosječna visina iznosila im je oko 167 cm, a težina oko 80 kg. Živjeli su kao lovci i sakupljači u gotovo polarnim uvjetima.          Elena Kosec, 2.i

# data[].attributes.body
Triceratops je bio oklopljeni dinosaur, a pripadao je skupini ceratopsa i bio pticokuki dinosaur. Dugačak je 9 metara i težak 7 tona. Živio je u Sjevernoj Americi krajem krede. Hranio se biljem. Budući da je živio u isto doba kad i T-rex, morao se moći braniti. Gornja polovica glave bila je zaštićena koštanom pločom iz koje su virila 2 roga dugačka više od metra. Imao je još i jedan mali nosni rog. S tim oružjem mogao je zadati teške ozljede grabežljivcu ili suparničkom mužjaku, ali mu je stražnji dio bio nezaštićen. Proširio se na velika područja prije masovnog pomora dinosaura.

Dorotea Skvaža

# data[].attributes.attachment_caption
Ovo je neandertalac u svom habitatu…Kao što vidimo ima koplje s kojim je lovio plijen….tako se prehranio cijeli svoj život…nalazio se u neandertalu i prezivljavao je tako da je lovio i brao bobice…

# data[].attributes.body
Sitna plastika iz mlađega paleolitika, iz kulturnoga razdoblja aurignaciena i gravettiena, pronađena na golemom prostoru od zapadne Europe do Sibira. Male, obično vrlo stilizirane statuete (visoke 6 do 12 cm) od kamena (vapnenac, pješčenjak), kosti ili slonovače (mamutove kljove) predstavljaju nagu, krupnu ženu, pri čemu su iznimno naglašeni njezini atributi ženstvenosti. Obilježava ih zbijenost tjelesnoga volumena i zanemarivanje pojedinih detalja (crte lica, stopala), a najčešće se smatraju simbolima kulta plodnosti, nekom vrstom »pramajki«

(Magna Mater). Glasovit primjer je tzv.

Willendorfska Venera.

# data[].attributes.attachment_caption
Blagovaonski stol na kojem su jeli carica Elizabeta Bavarska (Sisi) i car Franjo Josip I. bio je simbol habsburške raskoši i ceremonijalnosti. Stol, izrađen u neobaroknom ili klasicističkom stilu, bio je bogato ukrašen, a korišteno posuđe pratilo je stroga pravila dvorske etikete. Sisi, poznata po svojoj ljepoti i nekonvencionalnosti, te Franjo Josip, simbol dugovječne vladavine, često su objedovali u palačama Hofburg i Schönbrunn u Beču. Danas se namještaj iz njihova doba, uključujući blagovaonske stolove, čuva i izlaže u tim muzejima, koji oživljavaju carsku atmosferu.

# data[].attributes.body
Nika Požgaj, 2.i

# data[].attributes.body
Bok, ja sam Marko. Ove rekonstrukcije muške odjeće iz željeznog doba temelje se na potpuno sačuvanim košuljama i jaknama iz sjeverne Europe. Materijali i trake odgovaraju tekstilu pronađenom u rudnicima soli u Hallstattu. Ploča za pojas inspirirana je nalazom iz Vač-a (Slovenija), dok je igla za plašt modelirana prema originalu otkrivenom na grobnom mjestu Hallstatt (Gornja Austrija).

Marko Mihalić, 2.h

# data[].attributes.body
Venus von Willendorf odnosno kipić plodnosti je prapovijesna figurica iz paleolitika, otkrivena 1908. godine u Austriji. Ona datira iz perioda prije otprilike 25000 godina i prikazuje ženu s naglašenim oblinama, što simbolizira plodnost. Figurica je izrađena od vapnenca, te je vjerojatno imala funkciju talismana ili amajlije. Danas je izložena u Prirodoslovnom muzeju u Beču, a smatra se važnim primjerkom prapovijesne umjetnosti.

Filip Jurlina 2.h

# data[].attributes.headline
Velika galerija (Grosse Galerie) u dvorcu Schönbrunn 

# data[].attributes.subject
Velika galerija (Grosse Galerie) u dvorcu Schönbrunn 

# data[].attributes.body
Velika galerija (Grosse Galerie) u dvorcu Schönbrunn jedna je od najimpresivnijih dvorana u palači. Ova dvorana korištena za važne političke i društvene događaje. Dvorana se prostire na 40 metara dužine i široka je 13 metara, . Izrađena je u baroknom stilu. Jedan od najistaknutijih aspekata Velike galerije su slike na stropu, koje su djelo umjetnika Daniela Grana.

Na stropu se nalaze četiri središnje slike, koje prikazuju četiri tematske komponente cara i carice kao vladara i zaštitnike države.

Stipe Babić,2.h

# data[].attributes.body
Ovo je Smaragd zeleno obojeni oblik minerala berilija. Svoju smaragdnozelenu boju dobio je od kromova oksida. Lijepi i čisti smaragdi ubrajaju se u najskupocijenije kamenje i bruse se u različitim oblicima za nakit. Dolazi u pegmatitima granita. Glavna su nalazišta

Kolumbija,Brazil i zapadna Australija. Izuzetno je cijenjen i po težini se smatra najvrijednijim kamenom. Lako su lomljivi.

# data[].attributes.body
Bok, ovo je zlatni ormarić sa izloženim zlatom težine 506 g iz kasnog brončanog doba otkriveno 2005. g u Austriji na malom brežuljku pokraj jezera Hallstatt. Prva istraživanja govore da većina zlata toga doba potjeće iz središnje Europe. Time imamo dokaz da su se ljudi u ranim godinama koristili prirodnim resursima.

Melita Kovačević 2.i

# data[].attributes.body
Ja sam Rafael i u ovom izlogu su prikazani mongolski/mađarski luk iz 4. stoljeća. Mongolske lukove su koristi kod pucanja sa konjeva zato što su manji od dugih lukova i lakše ih je koristiti. Također su ovdje strijele u kožnom tobolcu.

# data[].attributes.body
Ovo je skeleton sabljozubog tigra, imao je i do 28cm duge zube koji su kao sablje. Na kraju ledenog doba, prije 10 000 godina izumrli su, a živji su u Sj. Americi. Hranio se gazelama koje su živjele u to doba, bizonima, pa čak i mamutima.

Unatoč imenu, ova vrsta nije predak današnjeg tigra. Sabljozubi tigar pripada zasebnom ogranku u evoluciji mačaka.