# data[].attributes.body
Berit Dahl og kathinka Blichfeldt i samtale med Svein-Erik Andreassen rundt handlingsreommet i LK20.

# data[].attributes.attachment_link.title
Handlingsrommet i LK20 m/Svein-Erik Andreassen (UIT)

# data[].attributes.attachment_link.description
I denne filmen møter du Svein-Erik Andreassen fra Norges arktiske universitet (UIT) i samtale med Kathinka Blichfeldt og Berit Dahl fra Høgskolen i Innlandet. Filmen er en del av sendingen "LK20 Hva nå? Muligheter og handlingsrom" og er laget av Høgskolen i Innlandet som en del av desentralisert kompetanseutvikling.

# data[].attributes.headline
Film (13 min): Kompetanseorienterte læreplaner

# data[].attributes.subject
Film (13 min): Kompetanseorienterte læreplaner

# data[].attributes.attachment_link.description
I denne filmen møter du Kari Kolbjørnsen Bjerke fra Høgskolen i Innlandet. Filmen er en del av sendingen "LK20 Hva nå? Muligheter og handlingsrom" og er laget av Høgskolen i Innlandet som en del av desentralisert kompetanseutvikling.

# data[].attributes.headline
Film (10 min) Frapassa læring og godfoten

# data[].attributes.subject
Film (10 min) Frapassa læring og godfoten

# data[].attributes.body
Svein-Erik Andreassen snakket om dette på Innlandskonferansen i 2023, her i samtale med Berit Dahl og Kathinka Blichfeldt på INN.

# data[].attributes.attachment_link.title
Handlingsrommet i LK20 m/Svein-Erik Andreassen (UIT)

# data[].attributes.attachment_link.description
I denne filmen møter du Svein-Erik Andreassen fra Norges arktiske universitet (UIT) i samtale med Kathinka Blichfeldt og Berit Dahl fra Høgskolen i Innlandet. Filmen er en del av sendingen "LK20 Hva nå? Muligheter og handlingsrom" og er laget av Høgskolen i Innlandet som en del av desentralisert kompetanseutvikling.

# data[].attributes.body
Refleksjoner fra lærere

# data[].attributes.headline
Podkast: Leselyst og praktisk læring i alle fag

# data[].attributes.subject
Podkast: Leselyst og praktisk læring i alle fag

# data[].attributes.attachment_link.title
#xx Leselyst og praktisk læring i alle fag - SELLpodden

# data[].attributes.attachment_link.description
I denne episoden av Sell-podden møter Jørgen Moltubak Linn-Terese Bern og Dorthe Gunnhildsdatter Hagen fra Universitetet i Innlandet. Samtalen er tatt opp under Innlandskonferansen 2025, der de ledet en sesjon om leselyst og praktisk læring i alle…

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Du lytter til Sellpodden, en podkast fra Senter for livslang læring.

ANDRÉ ALTENBORG KJEMPEKJENN

I denne episoden av Sellpodden så er vi fra Innlandets skolekonferanse 2025. Mitt navn er André Altenborg Kjempekjenn, og jeg arbeider som prosjektleder på Senter for livslang læring. Vi er så heldige at vi får en prat med alle som har innlegg på skolekonferansen, og som har vært med på å legge til rette for refleksjon og utvikling for lærere, skoleledere, PP-tjenesten og skoleeiere. Og med meg i studio nå har jeg Morten Corneliussen Rustad og Tove Sandheim. Velkommen til dere.

TOVE SANDHEIM

Takk skal du ha.

ANDRÉ ALTENBORG KJEMPEKJENN

Dere har nå hatt en sesjon med tittelen 'Inkluderende praksis med KI'. Og vi skal gi et slags sammendrag av den, men vi kan ikke gå inn i alt. Så vi prøver å trekke ut litt og se litt på enkelte ting her. Men før vi går inn i det, så lurer vi jo litt på hvem er dere? Så vi kan kanskje begynne med deg, Tove.

TOVE SANDHEIM

Ja. Jeg lærer på Smestad ungdomsskole her på Lillehammer. Jeg har jobba der i 25 år.

Og så, i tillegg til det, så er jeg digital veileder i hele Lillehammer kommune. Så jeg har opplæring av lærere og elever i pedagogisk bruk av iPad, som vi har, og apper. Litt programmering, og de siste to årene så har det vært mye KI, da.

MORTEN CORNELIUSSEN RUSTAD

Yes, ja, jeg syns det er veldig spennende å utforske nye ting, da.

Og det er jo alt fra perspektiver og forståelser for hvordan man lærer, og hvordan ... Jeg har alltid vært interessert i digitale verktøy og teknologi og sånne ting, så det er jo på en måte min inngang inn i hvordan KI brukes, og hvordan vi må være kritiske til det i skolen.

Så bakgrunnen min er jo også å ha jobba som lærer, og jobba som lærerutdanner og forsker på idrettshøyskolen, og jobber nå og har jobba her på SELL i snart, er det femte året, eller fjerde, eller ja, det begynner å bli litt der. Så syns det er veldig spennende, da, å være med og samarbeide med kommuner og skoler og fylkeskommuner i deres utvikling til barns beste, da.

ANDRÉ ALTENBORG KJEMPEKJENN

Jeg må høre litt med deg også, Tove.

Hva gjorde at du begynte å engasjere deg inn i KI?

TOVE SANDHEIM

Det har vært en reise i det digitale. Som Morten er jeg veldig opptatt av å hive meg litt på og prøve ut nye ting, gjerne innen det digitale. Syns alltid det har vært spennende. Så det er jo både å se mulighetene, relevansen i skolen, og selvfølgelig ha et kritisk blikk på det, for det er jo noen feller man kan gå i. Man skal bruke det smart og pedagogisk. Og samtidig så er jeg opptatt av det samfunnet som møter elevene. At vi ruster dem til å møte den virkeligheten, som antakeligvis ser helt annerledes ut da, eller når den tid kommer, enn nå. Men prøve å tenke at vi skal gjøre dem så klare for den verden som overhodet mulig. Da må vi følge med litt i tida. Det er kanskje litt sånn floskel. Vi kan ikke tenke at KI ikke har noe i skolen å gjøre. Vi må prøve å se hvordan elevene kan bruke mulighetene som er der.

ANDRÉ ALTENBORG KJEMPEKJENN

Ja, og for meg, og kanskje mange andre også, så er KI ganske nytt og ukjent. Det har jo vært kjent at KI har vært der, men det har ikke vært tatt så sterkt i bruk før de siste par åra, kanskje. Så jeg lurte på om dere kunne ta oss litt inn i og forklare litt sånn for sånn som meg, da, som ikke helt er kjent med det. Hva er egentlig KI? Morten?

MORTEN CORNELIUSSEN RUSTAD

Ja, dette blir jo en lang podkast hører jeg. Men veldig kort så er jo KI sånn generelt ... Brukes jo i alt fra banktjenester til ansiktsgjenkjenning til programmer og videre. Men det som du er inne på de siste årene, er den generative. Kunstig intelligens, som på en måte genererer nytt innhold, basert på materiell den er trent opp på. Det er jo både språkmodeller og bilde og lyd og musikk og så videre. Det vi har jobba litt med de siste årene, er jo den generative kunstig-intelligensen, som ofte er språkmodeller, som genererer nytt innhold basert på hva det er vi mater disse modellene med, og da er jo de

bygd opp litt på samme måte som hjernen vår, og neurale nettverk, kan man si, at jo mer materiale de er trent opp på, jo mer sannsynlig er det at de svarer det som de er trent opp mest på. Og når vi har samtaler, eller putter inn tekst, så vil den fortsette. Og det som er mest sannsynlig, er å fortsette på den teksten vi har putta inn, eller hva vi er trent på, da. Så det er på en måte denne teknologien i seg selv. Og hvordan vi bruker det i skolen, så er det jo ulike tjenester. Alt fra ChatGTP og Skolebot og NDLA og ... GoogleGemini, ikke sant, du har jo CoPilot, og du har jo mange ulike tjenester som bruker disse språkmodellene. Så det er jo det vi har jobba litt med i dette samarbeidet med skolen, da, er jo kommunen. Er hvordan er det vi utvikler lærerne og de ansatte på skolen sin forståelse av hva dette er, og hvordan dette kan brukes klokt med elevene.

Ja.

ANDRÉ ALTENBORG KJEMPEKJENN

For å prøve å konkretisere litt, da, så brukte du eksempel med å få KI til å skrive et eventyr. For da syns jeg at du begynte å forklare egentlig ganske godt hvordan KI-en fungerer, da. Når du på en måte starter et eventyr for den, og hvordan han angriper på det å skulle lage den teksten for deg.

MORTEN CORNELIUSSEN RUSTAD

Ja ... Så det var litt vi er inne på hvordan ... Hvordan man fortsetter på det som er mest sannsynlig. Så det vi hadde med liksom "Det var en gang ..." Og da er det på en måte lagret mer formler, perimetre, i disse modellene. Som på en måte er mest sannsynlig å fortsette på da. Og da kanskje "Det var en gang i en verden langt, langt vekk." Og da kommer det inn igjen, og så var det mest sannsynlig å fortsette på, da, ikke sant, i en verden langt fra oss, ikke sant, dette er på en måte det som er mest sannsynlig å fortsette på som ligner på et eventyr, og så kunne vi putta inn andre ting i dette, da.

Så da, i et sånt eventyr, kan man fortsette å skrive direkte inn, fortsette eventyret med at det handler om en bjørn som møter et ekorn, og da man har fått disse små klippene, bygger man hva som er mest sannsynlig å bygge et eventyr, når du har med bjørn og ekorn og hva som ligger i rammene på det. Og vi har også skrevet det inn på norsk, så det fortsetter på norsk, ikke sant. Hvis jeg begynner å skrive inn på spansk, så fortsetter det på spansk. Og den på en måte fortsetter på det jeg ønsker å fortsette på. Så det er jo her vi må begynne å være litt kritiske til teknologien i seg selv. Men veldig kort forklart hvordan det funker. Litt, da.

ANDRÉ ALTENBORG KJEMPEKJENN

Og så nevnte du jo at dere har hatt et prosjekt sammen, dere to, i skolen.

Og Tove, hva var det som gjorde at dere tenkte at "vi vil starte et prosjekt med KI inn i skolen"?

TOVE SANDHEIM

Ja, vi så vel et behov for å finne en tilbyder som vi kunne bruke inn i skolen, at vi trenger å jobbe med KI. Og det tar jo tid å implementere et såpass stort skip inn i skolen. Ganske nyvinning for oss, selvfølgelig. Og så så vi jo at vi kunne ikke så mye om det her sjøl, så da å opprette et samarbeid med universitetet var nyttig for oss. Så vi satt jo ned i en KI-ressursgruppe og jobba litt med å finne modeller for å få det ut i skolene, men også hva slags tilbuder vi skulle bruke, da. Så endte vi opp på Skolebot og fant ut at vi ville besøke hver skole i pedagogisk utviklingstid. Så vi satte opp en plan for det og gjorde rektorene litt ansvarlige for å starte prosessen i skolene. Og så kom vi og bidro etter hvert, men rektorene trykka på startknappen for hver skole.

MORTEN CORNELIUSSEN RUSTAD

Vi kan jo si at dette var et samarbeid med skoleeier fra starten. Så dette er jo en mer sånn systematisk støtte til alle skolene. Men at det var jo bygd opp, kan du si, vinteren for to år sia, nesten, høsten-vinteren ... Og hvordan man på en måte bygde opp da forankring i hvordan dette skulle bygges opp, og hvordan det ble satt av tid til at ...

Man skulle samle alle lærerne i starten, i planleggingsuka, i hele kommunen, og hvordan vi på en måte hadde en plan om at hver skole skulle besøkes to ganger i løpet av året for oppfølging, og at det på en måte der var en forventning med forarbeid og forberedelse, innsikt og videre arbeid. Men det må jo være relevant for de skolene, og hvor de var, da.

Så det er jo her det arbeidet vi har gjort, hvordan de bygger det nedenfra ... At dette var jo ikke et sånt ferdig program som kom ovenfra.

ANDRÉ ALTENBORG KJEMPEKJENN

Ja, for hva slags tilbakemeldinger fikk dere fra lærere og skoleledere da dere begynte dette prosjektet?

TOVE SANDHEIM

Ja, skolelederne fikk jo da som sagt en presentasjon som var lik på alle skolene. Og så plukka de litt ut ifra hva de ville ha ut med tanke på klassetrinn på den aktuelle skolen.

Men rektorene meldte fra om at hvis de sjøl brukte god tid på å sette seg godt inn i det, så var det veldig fruktbart. Og at personalet ble engasjerte og ivrige. Og hadde mange spørsmål, mange gode og relevante spørsmål, til oss, da, til vi skulle komme neste gang.

Så alle fikk jo en smakebit på det, og vi så jo på de undersøkelsene som da Morten sendte ut på at bruken av KI økte mye fra august 23, blir det vel, til nei, 24, til vår 25, da.

Og mange ble engasjerte. Og så tror jeg det er litt ulikt hvor mye bruk det er i klasserommene. Men jeg tror mange bruker det sånn foreløpig i planleggingstid sjøl, eller til å svare på mail, eller konkretisere ting, lage modelltekster og sånn. Så jeg tror mange lærere bruker det sjøl. Og så er neste skritt inn i klasserommet. Men det tar litt tid, da. Men jeg tror mange ble veldig engasjerte og ser mange muligheter, da.

ANDRÉ ALTENBORG KJEMPEKJENN

Og hva var det de var nysgjerrige på da dere begynte å jobbe, det var sikkert mye spørsmål?

MORTEN CORNELIUSSEN RUSTAD

Ja, du kan jo si dette var jo ... Som Tove var inne på nå, så hadde vi mer sånn fellessamling i starten, hvor alle lærerne også spilte inn spørsmål på hva slags erfaringer de hadde, hva de lurte på, hva de var nysgjerrige på. Så dette var jo førstedelen, hvordan alle fikk en innsikt i teknologien, og videre støtte, da, som en forberedelse på hver skole, som nå Tove nevnte, hver rektor eller ledelse gjennomførte. Og det var jo basert på disse øktene at vi også fikk innspill til hva er det fjerdetrinnlærerne, teamet, syntes det var spennende eller ønska å jobbe mer med, uansett, uavhengig av KI, i den periode, og basert på det, så kunne vi på en måte støtte og lage ideer, utkast, forslag til hvordan man kan bruke KI-teknologi til det de var interessert i, i hverdagen. Og så kunne vi være med de da, når man kom på besøk, og være i samtaler, støtte, gi eksempler på hvordan dette kan bidra til opplæring og det de var interessert i i hverdagen, da.

TOVE SANDHEIM

Ja ... Altså, det var jo skreddersydde presentasjoner, da, eller ja, støttemateriell til hver enkelt skole, i etterkant av at rektor hadde innhenta hva skolen, eller hva lærerne på skolen, var interessert i.

MORTEN CORNELIUSSEN RUSTAD

Og du kan si at rammen over her er jo også mer den fellesskapende didaktikktenkningen, hvordan vi også brukte denne teknologien til å gjøre at alle elever har en inngangsbillett i undervisningen, i opplæringen, at det skulle være kontekstnært.

Det skulle være elevsentrert, og at det er eleven som er den aktive, at læreren på en måte er mer en fasilitator for at elevene er de som bidrar i hverandres læring og egen læringsprosess. Så det var eksempel vi viste her i sted, og med utover i året for eksempel en av mange, med en lærer som hadde utvikla en sånn energibot, da, som en elev for eksempel kunne koble seg på og si at de er interessert i traktorer, og da kan denne boten koble på og gi et eksempel på hvordan en energikjede med traktorer foregår, da, med drivstoff til ... energi og lyd, og får eleven til å undre seg og stille flere spørsmål, mens en annen kunne ha andre tematikker, sånn at ... hvordan vi kunne bruke teknologien her, da, til å skape engasjement og utforsking hos eleven. Men samtidig, hvordan dette bare var et lite middel i en læringsprosess, og at poenget her jo ikke bare var å få til et produkt, men at de da kunne samtale med medelever om naturvitenskapelige fenomener, ikke sant, og være nysgjerrig, undre seg, komme videre, da. Så dette var jo på en måte ett eksempel på hvor er det vi kom, da.

ANDRÉ ALTENBORG KJEMPEKJENN

Så da har mye av kompetansen som de kanskje har måttet øve på, vært hvordan de skal sette opp disse botene til å kunne gå i dialog med elevene, sånn som du sier nå?

MORTEN CORNELIUSSEN RUSTAD

Ja, så det er jo litt sånn at de må forstå litt teknologien for å kunne utnytte den, og samtidig være kritiske til det. Og så handler jo dette parallelt mye med læreplanforståelse. Og forståelse for hva som faktisk er kompetanse i fagene, og hvordan vi får tak i elevens forståelse for dette, og hvordan vi bygger elevenes kompetanse og ferdigheter og kunnskaper på veien dit. Og da ... Dette er jo også på ungdomsskoler og videregående, men når vi er mer på ungdomsskolene, så har jo temaet ofte vært litt mer vurderingspraksis, da. At man er litt mer bekymret for om man gir tilbakemeldinger på en KI eller elevens tekster eller ... Så da har jo mye av utfordringen vært hvordan man ikke spør etter produkter, men prøver å få tak i forståelsen til hvordan man kom frem til et produkt.

ANDRÉ ALTENBORG KJEMPEKJENN

Ja, og da dere prata om det, så trakk du inn en modell av Viggo T. Wivestad.

Som viste håndverkstidsalderen og evalueringstidsalderen som på en måte en forklaringsmodell på dette. Hvordan tenker du at den modellen kan si noe om hvor skolen har vært, og hvor skolen kanskje er på vei?

MORTEN CORNELIUSSEN RUSTAD

Ja, den illustrerer jo litt at før så hadde man en idé, man tenker hva man har lyst til å få til, og at man faktisk må utføre det arbeidet selv hvis man skal skrive en tekst, så må man ha en tanke om hva er det denne teksten skal bidra til, hvem er mottaker, hva slags innhold bruker jeg, hvilke virkemidler, ikke sant. Og så må man øve seg på å sette opp struktur og bygge denne teksten for å få et produkt. Mens nå så kan du bare visualisere og ha en idé om hva du vil få til, og så lagre KI dette produktet. Og det er jo her man kunne før kanskje mer stole på produktet til eleven, at det var den som hadde gjort det, og ikke onkel Geir eller en annen. Så hadde man litt mer forståelse, mens nå er det mye vanskeligere, da. Så da må vi jo på en måte, og det er jo ikke det læreplanen spør etter heller, så vi må på en måte gjøre om hvordan er det vi jobber med oppgaver. Og får tilgang til hvordan elevene jobber i prosess underveis i timene. At vi kanskje ikke trenger alltid produktene i seg selv, da, men i hvert fall i sammenheng til at de kan snakke om hvordan de kom frem dit, da. Og her vet jeg, du har jo jobba en del med dette, Tove.

TOVE SANDHEIM

Ja, altså, noen sa vel at KI var en gullgruve for å klare å nå, eller å ... ja, møte læreplanen, da, der den spørres etter. Og det tror jeg er et viktig poeng. Så tror jeg det at KI kommer og utfordrer oss på at vi ikke lenger kan vurdere et ferdig produkt gjør at vi er nødt til å endre oss og se hva læreplanen virkelig spør etter, da. Hva er det den vil at vi skal gjøre, og hvordan kan vi ta tak i prosesser og ... Ja, alle verbene vi skal lære oss å komme inn på i læreplanen.

ANDRÉ ALTENBORG KJEMPEKJENN

Så i arbeidet så har det også vel så mye kanskje det har vært å gå inn og se på hvordan skal vi forstå læreplanen i lys av den nye teknologien, da?

TOVE SANDHEIM

Absolutt. Ja. Jeg tror det har tvunget oss til å gjøre det. Så tror jeg at når man snakker om juks, ikke sant, det har vært mye snakk om at KI kan jo bare gjøre jobben for oss. Men da ... Ja, hvis du skal lære å holde en tale, så er det jo ... spiller det ingen rolle hvor det skriftlige egentlig kommer fra, hvis du måles på å holde en tale. Men hvis du bare måles på det skriftlige, og ikke ser på prosessen, så ... Ja, da kan jo hvem som helst gjøre det for deg, om det er onkel Geir eller storesøster eller hvem som helst. Jeg tror at vi må lære oss å snu tankene våre om hvordan vi vurderer. Det hjelper oss nok et skritt i den retningen, og så er det litt skummelt og litt nytt og ... Vi må bruke de hjelpemidlene vi kan når vi virkelig skal vurdere hva elevene faktisk får til, så må vi finne noen andre metoder enn det vi kanskje har gjort de siste årene. Men jeg tror det er ganske mange som har slutta å ha hjemmeoppgaver fordi noen andre kan ha gjort det, eller du kan ha funnet teksten din på daria.no, ikke sant. Men nå er det helt andre, eller enda flere utfordringer, da. Vi kan ikke søke opp om eleven har funnet det noe sted, sånn som vi kunne før.

Men samtidig, hvis det var storesøster som hadde skrevet teksten, så fant vi jo det heller ikke på nett eller noe annet sted.

MORTEN CORNELIUSSEN RUSTAD

Så det er jo sånne eksempler vi har i samtaler med lærere, da, om for eksempel, si, at eleven skal kunne utforske historiske hendelser, da, så i mer enn at du bare spør etter produktet av det, at de skal si noe om en Cuba-krise, for den saks skyld, og presentere det, så må vi på en måte gjøre om litt. At vi kunne, i oppgaven, så hadde vi også spurt om mat inn denne oppgaven til gå i. Og forklar en hendelse, for eksempel, men så skal du sammenligne dette med hva som står om dette i læreboka, så skal du på en måte øve deg på å være kildekritisk, og gjøre en dokumentanalyse, egentlig, og det er det jeg har en metode for å utforske en historisk hendelse, som faktisk er kompetansen, da. Da har vi på en måte bare brukt det, og tatt vekk hele elementet, og så kan vi ha en samtale etterpå om hvordan er det de gjorde dette. Mer enn at man tenker at man skal ha kunnskap om en historisk hendelse. Så det er jo hvordan vi vrir om både læreplanforståelse, men også hvordan vi bruker KI-teknologi i den prosessen, og hvordan vi også inni her for eksempel har kunnet intervjue Fidel Castro om revolusjonen, om syn, og da hadde vi jo på en måte kunnet få tilbakemeldinger også om intervju som metode for å utforske en historisk person eller hendelse, og sammenligne det igjen med tekster, ikke sant, så det er jo mange muligheter her, da, men, ja.

ANDRÉ ALTENBORG KJEMPEKJENN

Dere har jo i tittelen også ... Det er inkludering som er i fokus her.

Hvordan tenker dere at vi kan styrke inkluderinga med hjelp av KI?

TOVE SANDHEIM

Ja, jeg tenker i hvert fall at vi har flere muligheter til å gjøre forenklede tekster. Vi kan oversette, vi kan trekke ut viktige begreper, ja ... I et hvitt spenn, kanskje.

Jeg tror vi kan treffe elevene der, og at de får hjelp. De får på en måte sin egen lærerassistent tilgjengelig, da. Istedenfor å sitte og vente på læreren i 20 minutter i timen. Så kan du spørre direkte hvis du har lært å skrive gode ledetekster og vet hva du skal spørre etter. Og hvordan, selvfølgelig. Så tenker jeg at hun har en assistent tilgjengelig hele tida vil gjøre læringsarbeidet mye bedre og mer effektivt.

Og så tror jeg at det kanskje òg kan komme en del sånn ... Vi skal jobbe med praktisk undervisning òg, ikke sant? Praktisk læring. At man kan bruke ... Det man lærer om, om man lærer det i bok eller ved KI eller hva det måtte være, spiller ingen så stor rolle hvis man skal skape noe til slutt, om du skal bygge Inkarik i Minecraft eller i Lego eller tegne eller lage kunstverk, modellkitt, jeg vet ikke, men så får man jo vist kunnskapen sin til slutt, og noen er mer praktisk anlagt enn andre. Og så, ja ... I tillegg er det viktig med litt universell utforming, at man kan lytte, man kan snakke inn, man kan få det opplest.

Man kan ... Ja, det er mange muligheter, tenker jeg, som gjør at elevene kan bli mer ... Ja, drive med litt sånn hjelp til selvhjelp, kanskje, med KI, og få raskere hjelp, i hvert fall.

MORTEN CORNELIUSSEN RUSTAD

Så det blir lettere å hekte på innhold til elevens utgangspunkt og ståsted, litt som vi hadde et eksempel med politikken, hvordan vi forklarte valget i lys av Pokémon-verden, og at det er tilpassa til en tiåring. Sånn kan man gjøre ganske lett, da, og det kan man også gjøre på skoleeiernivå, at vi kan mate inn da en NOU fra Stortinget, hvor de på en måte kan få den litt kortere forklart, søke ut, koble det til sin praksis, være en dialogsparringspartner. Og så kommer vi jo en del inn også med hvordan vi må være kritiske til den teknologien, da, både med bilder og hvordan dette kan manipuleres, litt sånn som vi starta med, hvor vi snakka med Kari Nessa Nordtun, som åpenbart var veldig fan av et fremskrittsparti i dette sammenhengen, da, ikke sant, en politisk motstander, og hadde helt, på en måte, ganske råd som var langt unna vitenskapen på en del ting, da, og hvordan dette kan brukes, og hvordan vi må lære opp elevene til at denne teknologien også kan brukes på disse måtene, så vi må lære de opp i hvordan vi er kildekritiske, det blir jo et tema i seg selv, da, hvordan denne teknologien påvirker samfunnet vårt og demokratiet.

ANDRÉ ALTENBORG KJEMPEKJENN

Nå skal vi gå inn for landing, og da lurte jeg på om dere hadde sånt ... Om dere hadde et tips til lærere som sitter ute på skoler og lurer på om de skal prøve ut noe med KI?

TOVE SANDHEIM

Ja, prøv det. Jeg tenker jo å begynne et sted, da, litt for seg sjøl, kanskje.

Leke litt med det og bli kjent med KI som verktøy. Kanskje bare skrive ... gi KI en rolle, da. Nå skal du være f.eks. Mummitrollet, og så skal vi ha en dialog om noe. Og passe på at alt som svares, er i Mummiverden, på en måte. Og se om man kan dra det her inn i klasserommet, i det temaet man jobber i. Og kanskje om man ikke ønsker at elever ... Det spørs jo lite alder på elevene, men ... Ta det i bruk i klasserommet på skjerm, da, og få elevene til å komme med innspill. Hva vil dere være nysgjerrige på i Mummitrollene eller Vikingene eller ... Trump eller hva det måtte være. Gi KI en rolle, og prøv ut i klasserommet.

MORTEN CORNELIUSSEN RUSTAD

Jeg vil jo også si at dette kan være vanskelig bare å høre og forstå, sånn at for å på en måte kunne være kritisk til dette, og virkelig kunne utnytte dette i opplæringen, og ikke minst bedømmingsarbeidet, hvis man skal ta det der, da. Så må man jo ha forståelse for hva denne teknologien kan og ikke kan, at man må liksom sette seg inn i det, uansett om man vil eller ikke, på noe vis. Og dette er jo ikke lett å bare gjøre alene, så dette igjen kreves jo at skoleeier og skoleleder legger til rette for i profesjonsfellesskapet, at man faktisk får tid til å samtale med andre, undre seg, ha med erfaringer fra praksis, gjøre justeringer. Ellers blir dette bare en større og større avstand med de som ikke er veldig interessert i å bruke fritiden sin på å sette seg inn i dette, da.

ANDRÉ ALTENBORG KJEMPEKJENN

Jeg gleder meg til å følge med på hvordan utviklinga av KI i klasserommet blir videre.

Og takk for refleksjoner og tanker.

TOVE SANDHEIM

Takk for at vi fikk komme.

MORTEN CORNELIUSSEN RUSTAD

Yes. Ha det bra.

# data[].attributes.attachment_link.title
#X Inkluderende praksiser med KI - SELLpodden

# data[].attributes.attachment_link.description
Kan kunstig intelligens gjøre skolen mer inkluderende? Hvordan kan KI bli et nyttig verktøy i planlegging og gjennomføring av undervisning - og hva skal til for å få til gode prosesser rundt dette?I denne episoden møter du lærer og digital veilede...

# data[].attributes.attachment_link.title
Dag 1_film 10_Børstad usk - praksiseksempel

# data[].attributes.body
Her møter du blant annet lærere og ledere som reflekterer over praksis, samt Erlend Dehlins modell "Medvirkningsmatrisen" (fra Innlandskonferansen 2023) som kan være en modell å tenke i for å få utforsket ulike forståelser av hva medvirkning kan være og hvordan praksisene kan se ut.

# data[].attributes.attachment_link.title
Medvirkning - Medvirkning - refleksjon over praksis

# data[].attributes.attachment_link.description
I filmen møter du lærere og ledelse v/Fagerborg ungdomsskole. De deler sine refleksjoner rundt medvirkning og utvikling av praksis. Filmen er laget…

# data[].attributes.attachment_link.title
#Handlingsrommet i LK20 til alle elevers beste - SELLpodden

# data[].attributes.attachment_link.description
Hva skjer når lærere tar det store handlingsrommet i LK20 i bruk, og planlegger opplæringen ut fra elevenes interesser eller med utgangspunkt i tverrfaglige oppgaver?I denne episoden møter du Kathinka Blichfeldt, Charlotte Duesund og Egil Weider H…

# data[].attributes.headline
Innspill: Dette vil jeg utforske med kolleger videre - DEL 1 (før pause)

# data[].attributes.subject
Innspill: Dette vil jeg utforske med kolleger videre - DEL 1 (før pause)

# data[].attributes.attachment_link.title
Innlandets skolekonferanse 2025 - Universitetet i Innlandet

# data[].attributes.attachment_link.description
Innlandets skolekonferanse skal inspirere og støtte skoler og kommuner/fylkeskommune i arbeidet med å realisere intensjonene i LK20.

# data[].attributes.headline
Podkast: Jeg vil bare være vanlig, men får det ikke til - om skolefravær

# data[].attributes.subject
Podkast: Jeg vil bare være vanlig, men får det ikke til - om skolefravær

# data[].attributes.attachment_link.title
# Jeg vil bare være vanlig, men får det ikke til - om skolefravær - SELLpodden

# data[].attributes.attachment_link.title
#Tilhørighet gjennom undervisning - fellesskapende didaktikk - SELLpodden

# data[].attributes.attachment_link.description
Kan vi øke elevenes opplevelse av å høre til gjennom arbeid med fagene? Er utenforskap noe som elever bare opplever i friminuttet?I denne episoden møter du Charlotte Duesund og Lasse Dahl i dialog med Esther Laird Eriksen, som alle jobber ved Sent…

# data[].attributes.headline
Podkast: Å undervise med flerspråklige elever i klassen

# data[].attributes.subject
Podkast: Å undervise med flerspråklige elever i klassen

# data[].attributes.attachment_link.title
# Å undervise med flerspråklige elever i klassen - SELLpodden

# data[].attributes.attachment_link.description
Har du flerspråklige elever i klassen din? Eller ved skolen din? Da er dette en episode for deg! I denne episoden av Sellpodden hører vi Professor Marte Monsen oppsummere viktige punkter fra sitt innlegg om å undervise med flerspråklige eleve…

# data[].attributes.attachment_link.title
_Lek for livet v Charlotte Lunde-viktigste slides-kopi

# data[].attributes.headline
Podkast: En lek for livet. Om lekens betydning for utvikling, helse og læring.

# data[].attributes.subject
Podkast: En lek for livet. Om lekens betydning for utvikling, helse og læring.

# data[].attributes.attachment_link.title
#118 En lek for livet: Om lekens betydning for utvikling, helse og læring - SELLpodden

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvorfor er leken så viktig for oss? Og hvordan kan økende mistrivsel blant barn og unge i dag ha sammenheng med mangel på lek i tidlig alder? I denne episoden møter du barne- og ungdomspsykiater Charlotte Lunde, som forklarer mer om hvordan l…

# data[].attributes.headline
Podkast: Pedagogisk mot, trygghet og kløkt

# data[].attributes.subject
Podkast: Pedagogisk mot, trygghet og kløkt

# data[].attributes.attachment_link.title
#118 En lek for livet: Om lekens betydning for utvikling, helse og læring - SELLpodden

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvorfor er leken så viktig for oss? Og hvordan kan økende mistrivsel blant barn og unge i dag ha sammenheng med mangel på lek i tidlig alder? I denne episoden møter du barne- og ungdomspsykiater Charlotte Lunde, som forklarer mer om hvordan l…

# data[].attributes.body
Takk til elever som lot seg intervjue, og lærere og ledere som la til rette for det, ved Biri barneskole, Børstad ungdomsskole, Vinstra ungdomsskole, Sødorp skole, Bjørnsveen ungdomsskole

# data[].attributes.headline
Felles overordnet plan for lokal kompetanseutvikling i Innlandet

# data[].attributes.subject
Felles overordnet plan for lokal kompetanseutvikling i Innlandet

# data[].attributes.headline
Podkast: Sammenhenger mellom stabilitet i kvalitetsutvikling og polarisering i skoledebatten

# data[].attributes.subject
Podkast: Sammenhenger mellom stabilitet i kvalitetsutvikling og polarisering i skoledebatten

# data[].attributes.attachment_link.title
#X Sammenhenger mellom stabilitet i kvalitetsutvikling og polarisering i skoledebatten - SELLpodden

# data[].attributes.attachment_link.description
Alle ønsker høy kvalitet i skolen. Skoleeiere, skoleledere og lærere anstrenger seg for å gi et best mulig skoletilbud til alle elever, og det foregår kontinuerlige utviklingsprosesser med langsiktige målsetninger i kommuner og skoler. Samtidig fr…

# data[].attributes.headline
Innspill: Dette vil jeg utforske videre - DEL 2 (+ spørsmål til praksisfortelling) etter pause

# data[].attributes.subject
Innspill: Dette vil jeg utforske videre - DEL 2 (+ spørsmål til praksisfortelling) etter pause

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I denne podkasten møter du ansatte ved Senter for livslang læring (SELL) ved Høgskolen i Innlandet. Vi tar praten med elever, lærere, forskere - og andre som engasjerer seg for å gjøre skoler og barnehager til et godt sted for utvikling og læring. Alle ansatte ved SELL (avd.LUP) v/Fakultet for lærerutdanning og pedagogikk jobber med lokal kompetanseutvikling i partnerskap med skoler og barnehager, kommuner og fylkeskommuner.

# data[].attributes.attachment_link.description
I denne podkasten møter du ansatte ved Senter for livslang læring (SELL) ved Høgskolen i Innlandet. Vi tar praten med elever, lærere, forskere - og andre som engasjerer seg for å gjøre skoler og barnehager til et godt sted for utvikling og læring....

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Her finner du en kompetansepakke som bidrar til økt kunnskap og bevissthet rundt kunstig intelligens og ChatGPT blant personalet på skolen.

Forberedelse

Oppgavene skal gjennomføres i grupper. Print ut ett av hvert dokument i A4 eller A3 til hver gruppe av disse to filene:

Tips

Ta stilling til om du vil at lærerne skal teste ut ChatGPT i forkant eller etterkant av møtet, eventuelt at dere prøver det ut sammen i løpet av møtet.

Print ut ett av hvert dokument i A3 eller A2 av disse to filene. Heng opp de to arkene i rommet møtet skal være i. Ha med post-its til møtet.

Tips

Alternativt kan du også her samle informasjon i mindre grupper ved å for eksempel printe ut et eksemplarer til hvert trinn eller faggruppe.

Oppstart og diskusjon

Spill av videoanslaget.

La lærerne diskutere spørsmålene i presentasjonen i par.

Kunstig intelligens - begrensninger eller muligheter?

Kunstig intelligens og ChatGPT i skolen

Oppgave 1

Her skal den enkelte lærer ta stilling til egen undervisningspraksis om kunstig intelligens i dag, og hvor de ønsker å være i fremtiden. Dette bidrar til å gi et samlet bilde av lærernes praksis som kan gi indikasjoner på hvordan dere skal arbeide videre med dette.

Lærerne tar stilling til påstandene i skjemaet og plasserer ett kryss som viser deres undervisningspraksis i dag. Deretter setter de en sirkel for hvor de ønsker å være i fremtiden. Se eksempel i bildet til høyre.

Oppgave 2

La lærerne fylle ut tankekartene "Kunstig intelligens og min undervisningspraksis" og "Kunstig intelligens og min vurderingspraksis".

Mulighetene noteres i de blå boblene og utfordringer noteres i de røde boblene.

Oppgave 4

Her skal lærerne uttrykke hva de trenger å gjøre selv og hva de trenger av støtte, for å møte mulighetene og utfordringene med kunstig intelligens.

Presenter kolonnenotatet og del ut post-its. La lærerne skrive minst en post-it til hver kolonne.

Vil du vite mer?

Ønsker dere å å sette dere mer inn i hva kunstig intelligens i skolen kan bety? Her en en knippe ressurser som kan være til nytte.

Hard fork: ChatGPT Transforms a Classroom MagasinE: ChatGPT skrev skoleoppgaven min Khrono: Chatbot løste eksamensoppgave på få sekunder. Fikk karakter B Utdanningsnytt: ChatGPT er et verktøy med stort potensial

Barbara Zielonka ved OsloMet skriver hvordan hun mener man kan bruke ChatGPT som et verktøy i klasserommet og viser eksempler på interaksjoner med ChatGPT. Finn den her.

En artikkel som skriver om ChatGPT og tekster den produserer, samt hvordan universitetene må tilpasse vurderingssituasjoner til teknologien. Du finner den her.

Andrea Holm Tanderø leverte før jul inn en tekst skrevet av ChatGPT, og fikk en femmer. Dette ble grunnlaget for mye av debatten rundt ChatGPT. Her kan du lese hennes refleksjoner om eget arbeid.

En teknologipodcast fra NY Times. I denne episoden snakker de med en lærer som har tatt i bruk ChatGPT i klasserommet, og diskuterer når og hvordan det kan brukes. Finn episoden her.

# data[].attributes.attachment_link.description
Her finner du en kompetansepakke som bidrar til økt kunnskap og bevissthet rundt kunstig intelligens og ChatGPT blant personalet på skolen.

# data[].attributes.headline
Kompetansepakke kunstig intelligens i skolen

# data[].attributes.subject
Kompetansepakke kunstig intelligens i skolen

# data[].attributes.attachment_link.description
Her finner du støtte til skoler og skoleeiere i arbeidet med kunstig intelligens (KI). Innholdet blir revidert jevnlig. Her følger råd for bruk av KI i skolen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kroppsøvingslærerassistenten - For elever og lærere i kroppsøving

# data[].attributes.attachment_link.description
Kroppsøvingsassistenten Her er kroppsøvingsassistenten! Kroppsøvingsassistenten er en chatbot som bruker en språkmodell for å hjelpe deg som lærer i planlegging og som en samtalepartner relatert til kroppsøvingsfaget. Den er også trent opp på norsk opplæringslov og læreplan, men svarer ikke alltid helt korrekt, men den prøver så godt den kan.-...

# data[].attributes.headline
Webinar om arbeid med verdigrunnlaget i LK20

# data[].attributes.subject
Webinar om arbeid med verdigrunnlaget i LK20

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ArtikkelSist endret: 24.03.2025Last siden som PDFSkriv ut

# data[].attributes.attachment_link.title
Webinarer om arbeid med verdigrunnlaget i læreplanverket

# data[].attributes.attachment_link.description
I disse webinarene får dere se eksempler fra en barneskole, en ungdomsskole og en videregeående skole. 

# data[].attributes.headline
Podkast. Brodal og Lunde, Lek og læring i et nevroperspektiv

# data[].attributes.subject
Podkast. Brodal og Lunde, Lek og læring i et nevroperspektiv

# data[].attributes.body
Lektor Lomsdalens innfall Episode 466. Hvilken betydning har det at leken forsvant ut av den nye førsteklassen i forbindelse med LK06?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ArtikkelSist endret: 22.10.2025Last siden som PDFSkriv ut

# data[].attributes.attachment_link.title
Slik kan skolen håndtere bekymringsfullt fravær

# data[].attributes.attachment_link.description
Skolen skal alltid følge opp når fraværet til en elev kan gi grunn til bekymring, uavhengig av hva som er årsaken til fraværet. Her følger råd om hvordan dere kan gjøre dette.

# data[].attributes.body
Om dilemmaet som kan oppstå hvis stadig flere elever skal få individuelt tilrettelagt opplæring

# data[].attributes.attachment_link.title
Et skråblikk på dagens skole i lys av komplementaritetsteorien

# data[].attributes.attachment_link.description
Artikkelforfatteren drøfter her dilemmaet som kan oppstå hvis stadig flere elever skal få individuelt tilrettelagt opplæring. En slik utvikling kan føre til at læreren får mindre tid til planlegging og utvikling av en variert, spennende og motiverende ordinær undervisning som kan favne flere, som igjen kan forebygge at noen trenger spesielle tiltak.

# data[].attributes.body
Slik kan skolen øke elevers leseferdigheter og leselyst

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ArtikkelSist endret: 28.05.2025Last siden som PDFSkriv ut

# data[].attributes.attachment_link.title
Slik kan skolen øke elevers leseferdigheter og leselyst

# data[].attributes.attachment_link.description
Elever blir bedre til å lese når de bruker tid på å lese, blir lest høyt for og opplever mestring. Her følger råd om hva skolen kan gjøre for å øke elevers leseferdigheter og motivasjon for å lese.

# data[].attributes.headline
NAFO Nasjonalt senter for flerkulturell opplæring

# data[].attributes.subject
NAFO Nasjonalt senter for flerkulturell opplæring

# data[].attributes.body
Prinsipper for god andrespråksopplæring

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
NAFO - Nasjonalt senter for flerkulturell opplæring

# data[].attributes.attachment_link.description
Ved å integrere følgende prinsipper i planlegging og gjennomføring av undervisningen i alle fag vil elevene få jobbe parallelt med fag og språkutvikling, slik de har behov for.