# data[].attributes.attachment_link.title
Ana Halbach - Putting language at the centre: CLIL is more than teaching in a foreign language

# data[].attributes.attachment_link.title
Integrating Speaking into CLIL Lessons by Louise Desmier

# data[].attributes.attachment_link.title
Using CLIL to help primary students think and learn in English

# data[].attributes.attachment_link.title
Six videos demonstrating CLIL used in classes from primary schools and vocational colleges

# data[].attributes.attachment_link.title
Content and Language Integrated Learning (CLIL)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Bridge Education Group TEFL TESOL Certifications

# data[].attributes.attachment_link.title
What Is CLIL and What Is Not? Introduction to CLIL - Content and Language Integrated Learning

# data[].attributes.attachment_link.title
CLIL(iG): Interdiszciplinaritás a németoktatásban | Modern Nyelvoktatás

# data[].attributes.attachment_link.description
A CLILiG a Content and Language Integrated Learning in German rövidítése, és arra az interdiszciplináris megközelítésre utal, amelyben az oktatás során a diákok nemcsak a német nyelvet tanulják, hanem egyidejűleg más tantárgyak tartalmát is ezen a nyelven sajátítják el. A tanulók ennek köszönhetően nemcsak nyelvi készségeiket fejleszthetik, hanem szélesebb perspektívából közelíthetnek a német nyelvhez és kultúrához. Magyarországon elsődlegesen a két tanítási nyelvű, illetve a nemzetiségi oktatási intézményekben alkalmazzák ezt a módszert. Jelen tanulmány azt mutatja be, hogy a CLILiG mint interdiszciplináris módszer hogyan gazdagíthatja az oktatási élményt, teheti motiválóbbá a tanulási folyamatot, és járulhat hozzá a diákok egyéni többnyelvűvé válásához a németoktatás egyéb területein is.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jó-e az, ha nem az idegen, illetve környezetnyelvet tanítják tantárgyon keresztül, hanem a tantárgyat egy másik nyelven keresztül?

Szakközépiskolai tanárként szívesen végzek el olyan online kurzusokat, amelyek új módszerekre tanítanak meg, hogy mindennapi oktató tevékenységemet színesíthessem. Így nem is olyan régen részt vettem egy Teacher Academy-kurzuson, amely annyira elgondolkodtatott, mint még eddig egyik képzésük sem: A CLIL (Content and Language Integrated Learning - Tartalmat és Nyelvet Integráló Tanulás) módszert taglalja, annak módszertanát közvetíti, azaz a nyelvtanítás és a szakmai tartalom összekapcsolásáról van szó.

Viszonylag új ez a módszer, a CLIL kifejezést 1994-ben David Marsh alkotta meg. Én, aki a szakközépiskolában (mint sokan mások itt, Vajdaságban) a szakmai tárgyak egyikét ennél korábban is szerbül tanultam, immár több mint 30 éve, e szerint a módszer szerint sajátítottam el a szerb gazdasági szakkifejezéseket és a könyvvitelt is - anélkül, hogy az adott módszert akkoriban nevén neveztük volna.

A CLIL-megközelítés a kétnyelvű oktatás számos alkalmazható modelljének egyike, az oktatás minden ciklusában alkalmazható, és integrált nyelvi és nem nyelvi tanulást fed le, tehát a CLIL-órákat úgy szervezik, hogy egy vagy több általános tantárgyat részben idegen nyelven oktatnak. Az oktatók nem beszélik kötelezően anyanyelvi szinten az adott nyelvet. A módszer célja tehát nem kizárólag az idegen nyelv oktatása, hanem az adott tantárgy tartalmának elsajátítása is. A CLIL tehát egy olyan oktatási módszertan, amely tanítás helyett a tanulás folyamatát helyezi a középpontba, és a befogadás hatékonyságára koncentrál.

Európa számos országban alkalmazzák ezt a módszert. Magyarországon a nyolcvanas évek vége óta hangsúlyozottan nem a nyelvet tanítják tantárgyon keresztül, hanem a tantárgyat a nyelven keresztül. Az órákon az idegen nyelvet csak 25 százalékban használják, a diákokat anyanyelvükön való megszólalásra is buzdítják az anyanyelvű tanárok, akik az órák csak bizonyos részeit tartják idegen nyelven.

Szerbiában 2000-ben az Oktatási Minisztérium a Világbank és az Európa Tanács segítségével az oktatási rendszer modernizálására indított egy olyan projektet, amely tartalmazta az idegen nyelvek tananyagának korszerűsítését. A kétnyelvű oktatás itt először a 2004/05-ös tanévben került bevezetésre egy belgrádi általános iskolában és egy gimnáziumban francia és olasz nyelven. A 2017/18-as tanévtől viszont már Szerbia más városaiban is alkalmazták: Újvidéken, Karlócán, Valjevóban, Nišben, Pirotban, Szávaszentdemeteren, Zentán, Aleksinacon, Gornji Milanovacon, Szabadkán, Tavankúton, Verbászon és Pancsován is. E módszert itt sem az idegen nyelv új tanítási módszereként alkalmazták, hanem egy olyanként, amely innovatívan kapcsol össze két tanítási módszert. A CLIL tehát lehetőséget ad a tanulók minden képességének kihasználására, azaz minden kompetencia fejlesztésére. Számos tanulmány is készült a módszer hatékonyságáról, amelyben a CLIL tanítási módszer szószólói úgy vélik, hogy a nyelvtanulás és a nyelvtudás fejlesztése mellett a következőket is elősegíti: tartalmi ismeretek elsajátítása, kognitív készségek fejlesztése, kommunikációs érzékenység fejlesztése, metanyelvi képességek fejlesztése, gondolkodási rugalmasság kialakulása, kreativitás fejlesztése.

A szerbiai iskolákban egyre gyakrabban válik gyakorlattá, hogy a tanulók közvetlen kapcsolatba lépnek (akár online, akár középiskolai csereprogramokban) más országok diákjaival, és így az angol vagy más idegen nyelv használatával ismerkednek meg más nemzetek kultúrájával. E célt szolgálják az eTwinning projektek is, amelyek online valósulnak meg két vagy több iskola virtuális találkozói által.

A módszer tehát, ha nem is mindenütt, de jelen van a szerbiai oktatásban is. Ez nehézségeket okozhat a tanulóknak, de kihívást, motivációt is jelenthet. Szabó Mónika közgazdasági technikus a kétezres évek elején fejezte be középiskolai tanulmányait, és az egyik szaktantárgyat mind a négy iskolaévben szerb nyelven tanulta.

- Én jól beszéltem a szerb nyelvet már általános iskolás koromban is, de a szaktantárgy tanulása bizony kezdetben nehézségeket okozott. Nem értettem a szakkifejezéseket, és csak az első iskolaév végén kristályosodott ki, hogy mi mit is jelent, mivel addigra már egyéb, anyanyelven tanult szaktantárgyból is szereztünk ismereteket. A munkám során a szerb szakmai nyelvet használom, természetesen az ügyfelekkel magyarul is beszélek. Ezért nem bánom, hogy már elhelyezkedésemkor tudtam, mi mit jelent. Úgy gondolom, nem lett ez a fajta tanulás a káromra, azt leszámítva, hogy ha az anyanyelvemen tanultam volna, biztosan mind kitűnő osztályzatokat kapok, így meg voltak kicsit gyengébb jegyeim is. Azt gondolom, hogy aki itthon marad, annak mindenképp ismerni kell a szerb nyelvet, sőt szakmai szempontból a szaknyelvet is - mondja.

Börcsök Margarita óbecsei pszichológus szerint a CLIL-módszer esetében a szakmai és a nyelvi ismereteken túl nagyon kell érteni a kétnyelvűség pszichológiáját is.

- Teljesen kétnyelvű szakemberként tapasztalatból és egyetemista gyermekeim tapasztalatából azt mondom, hogy ha valaki itt érvényesülni akar, akkor muszáj tudnia az állam nyelvét. Ha nem tudja, akkor többszörös erőt, időt, ideget, lelkiállapotot, érzelmet kell beleölni, hogy ugyanott legyen, ahol az van, aki a saját nyelvén tanul. Ezért úgy vélem, hogy rögtön az elején a CLIL-lel sem egyenlők a starthelyzetek. A lényeg az, hogy nem a szaktantárgyak másnyelvű tanulásával kell kezdeni a másik nyelv tanulását, ráadásul, ha valaki tudja a nyelvet, az nem jelenti azt, hogy a szaknyelvet is ismeri. A kétnyelvű óvodákban is már teljesen két nyelven kellene tanítani, nemcsak a dalocskákat, hanem mindent. A CLIL lehet jó, ha személyre szabottan működik, és motiváló a tanulók számára, de nem lehet a CLIL-t szerintem külön módszerként tekinteni, hanem sokkal szélesebben, mint általános nyelvtanulást és nyelvtudást, mert nagyon nagy hatása van nemcsak a kognitív képességekre, hanem az egész személyiségre, az önbizalomra, a szocializációra, s így nagy felelősség is - nyilatkozta a pszichológus.
GALGÓ FERENCI Andrea

# data[].attributes.attachment_link.description
Jó-e az, ha nem az idegen, illetve környezetnyelvet tanítják tantárgyon keresztül, hanem a tantárgyat egy másik nyelven keresztül? Szakközépiskolai tanárként szívesen végzek el olyan online kurzusokat, amelyek új módszerekre tanítanak meg, hogy mindennapi oktató tevékenységemet színesíthessem.

# data[].attributes.attachment_link.description
CLIL in Medical Education: Reaching for Tools to Teach Effectively in English in a Multicultural and Multilingual Learning Space Az Erasmus+ Stratégiai Partnerségi Projekt célja az egészségügyi felsőoktatási intézményekben angol …

# data[].attributes.attachment_link.title
Illik Péter: V mint vérbosszú, avagy filmelemzés CLIL-ben a középiskolai történelemórán | Történelemtanitás

# data[].attributes.attachment_link.description
Az írás egyszerre értelmezi, elemzi a kijelölt filmet, és mutatja be annak tanórai felhasználási lehetőségét (a CLIL oktatási technika segítségével).

# data[].attributes.attachment_link.title
Milyen angolra van szüksége egy tanítónak a kétnyelvű osztályban? Nyelvi fejlesztés az angol-magyar kétnyelvű tanítói specializációs programon. | Gyermeknevelés Tudományos Folyóirat

# data[].attributes.attachment_link.description
A cikk ismertető arról az ELTE TÓK angol–magyar kétnyelvűtanító-specializáción elvégzendő nyelvi előkészítő kurzusról, amelyik a CLIL-módszerrel való tanítás speciális nyelvi igényei szerint épül fel. Bemutatja, hogy a CLIL-specifikus nyelvi fejlesztési célokat milyen módszerekkel és feladattípusokkal valósítja meg a kurzus oktatója, majd vázolja, hogy a jövőben milyen, főleg online eszközökkel egészítené ki az előkészítő-szemináriumot.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
2018 nyarán a Budapest IX. Kerületi Weöres Sándor Általános Iskola és Gimnázium által elnyert Erasmus+ pályázat keretében ketten utaztunk Angliába, hogy módszertani kurzuson vegyünk részt. Azt reméltük, hogy a pedagógiai módszertantárunk bővítésével segíthetjük az itthoni oktatás fejlődését. A Cheltenham CLIL Humanites és Science and Maths tanfolyamokon megismerkedhettünk a CLIL (Content and Lanuage Integrated Learning) oktatási irányzat komplex módszertanával, ami egészen új perspektívát teremt a hagyományos oktatási keretekhez képest.

A CLIL nem a tanítást, hanem a tanulás folyamatát helyezi középpontba, a befogadás hatékonyságára koncentrál. Rendszerének minden eleme e hatékonyság növelését szolgálja. A módszer egyik fontos szegmense, hogy bizonyos tantárgyakat valamely idegen nyelven oktat, ezzel is szélesítve a tanulók látókörét és fejlesztve a sok területre kiható nyelvi kompetenciáikat. Sokan e módszer miatt hajlamosak a CLIL-t a kéttannyelvű oktatással azonosítani, pedig ez a módszer messze túlmutat a hagyományos kéttannyelvűségen, és kulcsa sokkal inkább pedagógiájában rejlik. Ezt az is igazolja, hogy a CLIL rendszerével működő iskolák hangsúlyozottan a tantárgyat tanítják a nyelven keresztül, és nem fordítva, valamint az órákon az idegen nyelvet csupán 25 %-ban használják, a diákokat anyanyelvükön való megszólalásra is buzdítják a szintén anyanyelvű tanárok, akik az óráknak csak bizonyos részeit tartják idegen nyelven.

A nyelvtanuláson kívül tehát rengeteg egyéb elemből áll össze ez a pedagógiai rendszer. Meghatározó fogalmai akollegialitás, a diákok közötti kommunikáció, az együttműködés, a kíváncsiság, a nyitott feladatok és az önálló tevékenység.

Érdemes először a megfelelő pedagógiai közeg kialakításának kérdését vizsgálni, hiszen rengeteg intézményben tudna hatékonyabban működni a tantestület néhány egyszerű szabály bevezetésével, amelyek a szoros együttműködésre épülnek. Nagyon hasznosnak találtuk az alábbi ötleteket:
Egyszerű önfejlesztő módszer a pedagógusok számára

Egy konkrét kérdést feltesz a pedagógus saját munkájával kapcsolatban egy számára problémás területre vonatkozóan (érdemes az azonos tantárgyat tanítóknak ugyanazt a kérdést vizsgálni az egységesség kialakítása érdekében)

Pl.: Milyen tevékenységre mennyi idő megy el pontosan az órán?

Egy hónapig vizsgálja az adott kérdést egy csoportban
Az alábbi táblázatban vezeti a tanórán a különböző tevékenységekkel eltöltött időt

A hónap végén egyénileg, vagy közösen értékelik a vizsgált kérdés eredményeit, és azok alapján dolgozzák ki a módszert a változtatásra

Így a pedagógus biztosíthatja saját fejlődését, ami azért is fontos, mert diákjainkkal szemben alapvető elvárásnak tartjuk a fejlődést, és rendszeresen ellenőrizzük is annak mértékét, míg saját szakmai munkánk ellenőrzésére ritkán van kidolgozott és következetes módszerünk.

Hogyan érdemes értekezni?

Röviden (30-45 perc, inkább 30, maximum 45)

Fókuszáltan - Nem szabad hagyni, hogy a történetmesélés, panaszkodás irányába mozduljanak a megbeszélések, ezeknek inkább a személyes beszélgetésekkor van helyük

Tantárgyra koncentráltan (az értekezlet témája határozza meg, hogy milyen széles körben gyűljenek össze a tantestület tagjai, de a havi értekezleteket általában érdemes az azonos tantárgyat tanítók körében tartani)

1. „Slam" - Minden kolléga megoszt 1 percben a közösséggel egy éppen őt foglalkoztató fontos jelenséget (Ez lehet pozitív vagy negatív is, az a fontos, hogy valamilyen pedagógiai, módszertani kérdéskörhöz kapcsolódjon. Pl.: „Kipróbáltam ezt a feladatot, és nagyon motiválta a gyerekeket, szívesen megosztom azzal, akit érdekel."/ Kérlek, segítsetek, mert van egy alaposan kidolgozott feladatom, de valamiért nem működik jól, mit kellen rajta változtatni?"). Ez azért szükséges, hogy az együtt dolgozó pedagógusok megismerjék egymás problémáit, módszereit, és ne alakuljon ki az „ ", amikor egy intézményen belül egymástól karnyújtásnyira, mégis szeparáltan léteznek a tantestület tagjai. Az egy percben nyilván nem kerül sor a probléma részletes megbeszélésére, de a felvetést a későbbiek során a kollégák meg tudják tárgyalni

2. A pedagógusok megbeszélik az abban a hónapban vizsgált kérdéssel kapcsolatos tapasztalataikat és teendőiket

3. Az értekezlet végén megbeszélik, mi legyen a következő hónap központi kérdése

Ez a fajta közös munka elősegíti a kollegialitás fejlődését, együttműködésre és önreflexióra sarkall. Hosszútávon ez a folyamat egységesebb pedagógiai munkát és következetességet eredményezhet az intézményben.

Természetesen a pedagógusoknak nem csupán a biztos háttérmunkára kell koncentrálniuk. Az egyik legfontosabb feladatunk a motiváció megteremtése, a diákok érdeklődésének fenntartása és az önálló kritikai gondolkodásra való nevelés. A CLIL módszer nagy hangsúlyt fektet a tanulói tevékenységre az órán, hiszen ezáltal történhet meg a diákok valódi bevonódása. Fontos, hogy elkerüljük azokat a helyzeteket, amelyek csupán a tanulók egy szűk, eleve motivált csoportjának biztosítanak sikerélményt, mert így elveszítjük a csoport jelentős százalékának figyelmét (ezt a jelenséget az oktató az „ elesett katonák pedagógiájaként " emlegette).
Az óra indítása (kb. 7-10 perc)

A fenti jelenség elkerülhető akkor, ha az óra eleje nem a tanárról és az általa elmondott információról szól, hiszen a kevésbé motivált tanulók figyelmét az nem köti le, érdeklődésüket nem kelti fel

Nem szerencsés, ha olyan kérdés hangzik el, aminek megválaszolásához egyénileg szerzett háttértudásra van szükség (pl.: Mit tudtok az atomokról?), hiszen a kudarc lehetősége a legtöbbekben szorongást kelt, és inkább az óra menetéből való kikapcsolódásra ösztönöz

Érdemes megfordítani a kérdést, és ezáltal nagyobb mozgásteret adni a tanulóknak (pl.: Mit nem tudtok az atomokról?). A közös nem tudás ösztönzőleg hathat, és a kérdések feltevése így nem fenyeget kudarccal, viszont rengeteg a diákok által megfogalmazott kérdést eredményez, ami máris kijelölheti azt az utat, amelyen az adott csoporttal a tananyaghoz kapcsolódóan érdemes elindulni

Fontos tehát, hogy a tanóra elején a tanulói tevékenység legyen a meghatározó, különben már a kezdetekkor nagyon sok lesz az „elesett katona"

Ezután következik nagyjából 15 percben az új információk átadása („ finding out "), amiről a tanár gondoskodik, akár prezentáció formájában. Majd a CLIL szerint elengedhetetlen tanulói tevékenységre („ sorting out ") kerül sor, szintén nagyjából 15 percben. Az ajánlott időintervallumok a feladatok természetétől függően kezelhetőek rugalmasan. A lehetséges tevékenységek közül most egy reál és egy humán területre vonatkozó feladatot mutatok be. Ezek azt is példázzák, hogy az információátadás és a tanulói tevékenység határai elmosódhatnak, erős átfedés lehet köztük, így sok lényegi információt a diák önállóan szerez meg, ami biztosabb tudást eredményez az adott jelenséggel kapcsolatban.

Az alábbi feladatsor kémia, földrajz vagy akár osztályfőnöki órán is hasznosítható. Megmutatja, hogy hogyan lehet egy hagyományos tananyagrészt a diákokhoz közel álló szemszögből megközelíteni, hiszen ez a CLIL rendszerének alapja.
Globalizáció - Tudomány - Iphone

Érdemes az órát néhány rövid, de meghökkentő hírrel kezdni, mivel a témakör (Iphone) ismert a tanulók körében, ezért jó, ha különleges többletinformációval tudjuk felkelteni az érdeklődésüket. Pl.: Naponta több Iphonet értékesítenek, mint ahány baba születik.
Milyen elemeket tartalmaz az Iphone?
A diákok párban vagy hármas csoportokban dolgoznak. Néhány információs kártyát kapnak, melyeken az Iphone részét képező anyagokra vonatkozó információk szerepelnek. Ezeket szétosztják egymás között a csapaton belül, majd mindenki megpróbálja megkeresni és jelölni a saját kártyáján szereplő anyagokat az előre kiosztott periódusos rendszerben. Ezután a kártyákat úgy rendezik, hogy az azonos elemekről szólóak egy helyen legyenek. Érdemes a tevékenységhez néhány reflexióra ösztönző kérdést kapcsolni. Pl.: Meglepett valamelyik információ? Mit nem tudtál korábban?
A kártyákon szereplő információk:

1. Az Iphone súlya 129 gramm.

2. Az alumínium és a vas az Iphone tömegének 38,5% -át teszi ki

3. A réz, kobalt, króm és nikkel az Iphone tömegének 17,1 százalékát teszi ki

4. A szén az Iphone tömegének 15,4% -át teszi ki.

5. A szilícium az Iphone tömegének 6,3% -át teszi ki.

6. Az Iphone 24%-a alumínium.

7. Az alumínium ára körülbelül 2 $ egy kilogramm.

8. Az Iphone súlyának negyede az alumíniumból készült.

9. Az oxigén, a hidrogén és a szén különböző ötvözetekhez használatos az Iphoneban.

10. Az elemek lítiumból, kobaltból és alumíniumból készülnek.

11. Az Iphone6 0,014 g aranyat tartalmaz.

12. Az Iphone 0,66 g ónt tartalmaz.

13. Az Iphone 0,025 g tantált tartalmaz.

14. Az Iphone 0,02% volframot tartalmaz.

A feladat második részének inkább földrajzi és társadalmi vonatkozásai vannak.

Központi problémafelvetése:
Mit fizet az emberiség az Iphone-ért?
A diákok hármas csoportokban dolgoznak. Mindenki választ egy ásványt (ón, alumínium/bauxit, kobalt).
Kobalt Az Iphone-ban használt kobalt legnagyobb része a lítium-ion akkumulátorban található. A Kongói Demokratikus Köztársaságból származik. A bányák munkakörülményei általában nem biztonságosak - az aknák nincsenek fából készült tartókkal megtámogatva, ezért gyakran beomlanak az esőben. A legtöbb alagutat puszta kézzel ássák nyolcéves gyerekek. A négyévesek kobalt köveket gyűjtenek a felszínen. A porral való érintkezés számos egészségügyi problémát okoz, és mivel a por a vízellátó rendszerbe áramlik, betegséget és születési rendellenességet okoz. A kobaltot a kínai kereskedők gyakran a feketepiacon értékesítik. Várhatóan megnő a kobalt iránti kereslet a mobiltelefon-használat és az elektromos autók elterjedésének köszönhetően, hiszen ezek előállításához és működéséhez nagy mennyiségű kobaltra van szükség. Továbbá a környezetre gyakorolt hatás hosszú távon a talaj erózióját és az állatok, madarak élőhelyének csökkenését eredményezi. A kobalt az Iphone 12% -át teszi ki. Alumínium Az Iphone6 legfontosabb eleme az alumínium. Ez a bauxitból származik, egy puha, vörös kőzetből, amely a világ trópusi, szubtrópusi és vulkáni régióin található. A bauxit legnagyobb gyártója Ausztrália, majd Kína, Brazília, Indonézia, Guinea, India, Jamaica, Kazahsztán, Oroszország és Suriname. Ausztrálián kívül a legtöbb bauxittermeléssel foglalkozó országban nagyon kevés olyan szabályozás van érvényben, amely befolyásolja a munkakörülményeket vagy a környezetre gyakorolt hatásokat. A gépek eltávolítják a bauxitot a „szalagbányákból", amelyek nagyon közel vannak a talaj felszínéhez. Ez a folyamat kiirtja a növényzetet és így a helyi madarak és állatok élőhelyeit: ez is nagy mennyiségű toxikus hulladékot hoz létre, amely ezután a vízellátó rendszerbe áramlik. Ezen kívül a vegetációvesztés talajeróziót eredményez, amely földcsuszamláshoz vezethet. Az olvasztási folyamat gyakran üvegházhatást okozó gázokat és mérgező füstöket bocsát ki, amelyek hatással vannak a helyi lakosság, különösen a gyerekek és az idősek egészségére. Az Iphone 30%- a alumínium. Ón Az ónt az Iphone-ban az összetevők forrasztásához használják. A feldolgozóiparban és az iPhone-ban használt ón nagy része Bolíviából, egy Potosi nevű helyről származik. Itt található egy hatalmas domb, a Cerro Rico, amelyet eredetileg bányának használtak a spanyolok a 16. században. A világ ezüstjének mintegy 60% -a származott innen: a 17. század óta becslések szerint 4-8 millió ember halt meg ott beomlás, éhezés, hideg vagy a bányakatasztrófák következtében. Napjainkban mintegy 15 000 bányász, köztük 6 év alatti gyermekek dolgoznak a bányákban: ezüstöt, ónt, ólmot és cinket ásnak. A halálozás átlagéletkora 39 év. Sok gyermek nem jár iskolába, mivel a bányában kell dolgozniuk, hogy támogassák családjukat. Az ezüstöt és a cinket vasúton Chilébe szállítják, az ónt pedig északra, Bolívia államba - ónöntvény készítéséhez. Innen viszik az ónt az Apple termékek gyártásához. Valószínűleg az Iphone6 2% -át teszi ki.)
Először végigfutják a szöveget, és aláhúzzák az abban szereplő helyeket/országokat. Majd újra átolvassák a szöveget, és megállapítják, hogy az általuk választott fém az Iphone-nak hány százalékát teszi ki (így az információkeresés kapcsán a diákok már kétszer átolvasták a szöveget).

Érdemes közösen megbeszélni, mi volt a leghatékonyabb stratégia a kulcsfontosságú információk megtalálásához.

Amint ezzel a feladatrésszel végeztek, kitöltik az alábbi táblázatot, melynek segítségével irányított keretek között reflektálhatnak a megismert jelenségekre.

Az óra lezárásaként (esetleg a következő órán) a csoport közösen beszélgethet a megismert új információk alapján a megoldási lehetőségekről, esetleg kiemelhetik az őket leginkább meghökkentő, megfogó új ismereteket.

A humán területhez kapcsolódó feladatsor történelmi témájú, ám a szövegértést is fejleszti.

A diákok az alábbi szöveggel fognak dolgozni:
Hogyan változott a kínai-szovjet viszony?

Mao Ce-tung külpolitikával foglalkozó válogatott írásai (1994) Véleményem szerint az összetűzések folytatódni fognak ... amennyire én látom, a körülmények túlmutatnak az egyes embereken, még a magasabb pozícióban lévők sem tudják azokat befolyásolni. A körülményekből fakadó nyomás miatt azok, akik a Szovjetunióban még mindig nagy erejű sovinizmust akarnak gyakorolni, mindig nehézségekbe fognak ütközni. A meggyőzésükre való törekvés továbbra is a jelenlegi politikánk részét képezi, és megköveteli tőlünk, hogy közvetlen párbeszédet folytassunk velük. Küldöttségünk utolsó Szovjetunióba tett látogatásakor nyíltan beszéltünk néhány kérdésről ... ezek a nyereségvágytól elvakított emberek nem érdemelnek mást, mint kemény bírálatot.
Milyen értékeik vannak? Kitúrtak néhány dolgot a földből, amiből aztán acélt készítettek, hogy repülőgépeket és autókat barkácsoljanak. Ebben nincs semmi, amire büszkék lehetnének. Ezek az eredmények már inkább nyomasztó teherré váltak számukra, a forradalmi elvekkel pedig már egyáltalán nem foglalkoznak. A konfliktus állandó lesz. Egyelőre csak abban reménykedhetünk, hogy el tudjuk kerülni a nagyobb összecsapásokat, hogy közös alapokat keressünk.

A kínai-szovjet vita az 1970-es években (1982): Gelman, H. in Ellison, H (szerk.) University of Washington Press
A konfliktus 1956 és 1964 korai szakaszának alakulásában meghatározó szerepe volt a két vezető, Mao és Hruscsov hozzáállásának, előítéleteinek és egójának. A Hruscsov után következő szovjet vezetés érzékelte ezt a problémát, és megpróbált egyezségre jutni Kínával közvetlenül Hruscsov eltávolítása után. A felek azonban csalódottan tapasztalták, hogy ennek megvalósítása lehetetlen, hiszen érdekeik összeegyeztethetetlenek voltak. Így a szovjeteknek nem volt más választásuk, mint hogy kivárják Mao halálát, hiszen míg élt, már nem volt remény a helyzet javulására. Mikor a várt esemény 1976-ban végül bekövetkezett, Moszkva azonnal tapogatózni kezdett, hogy felmérje Mao utódjainak hozzáállását, de most sem járt sikerrel.

Hruscsov emlékei: Hruscsov, N (1971) Sphere
Érezhető volt, hogy Mao a világ kommunista mozgalmának vezetői címe után áhítozik. Emlékszem, amikor 1954-ben visszatértem Kínából, azt mondtam az elvtársaknak: „A konfliktus Kínával elkerülhetetlen". Mao némely megjegyzéséből erre következtettem. Látogatásom során a légkör tipikusan keleti volt. Mindenki hihetetlenül előzékeny és behízelgő volt, de én átláttam a képmutatásukon ... az egész olyan gyomorforgatóan édes volt. Émelyítő volt a hangulat. Ezen felül Mao bizonyos mondatai elővigyázatossá tettek. Sosem tudtam biztosan, hogy jól értem-e, amit mond. Kijelentéseit hol túlzottan egyszerűnek, hol rendkívül bonyolultnak és összetettnek találtam.
A tanulók háromfős csoportokban dolgoznak. Mindegyikük kiválaszt egy forrást, majd megállapítja és megjelöli, hogy az alábbi táblázat kérdései közül melyek vonatkoznak az általa választott szövegre.

Közösen ellenőrzik, hogy melyik tanuló melyik kérdést jelölte meg. Ezután elolvassák a szöveget, és az alapján mindenki megválaszolja a sajátjára vonatkozó kérdéseket. Majd mindenki megosztja a többiekkel az általa megírt válaszokat, így a csoport mindhárom tagja kitölti a teljes táblázatot. Végül a forrásanyagokkal kapcsolatos komplex kérdéseket is feltehetünk a csoportoknak, ezeket közös gondolkodás után válaszolják meg:

Mi volt a legizgalmasabb új információ a szövegben számodra és miért?

Szerintetek a szöveg alapján mekkora szerepe volt a kínai-szovjet helyzet alakulásában a vezetők személyiségének?

A tanórák végén érdemes 6-7 percet hagyni a reflexióra ( reflection ). Bizonyos feladatsoroknak ez egyébként is része. A fenti két példa magában foglalja az új ismeretekre való reflektálás lehetőségét.

Lehetséges lezáró kérdések:

Mit mondana a tanárod vagy egy barátod a mai munkádról?

Melyik volt az a tevékenység, amelyik a legtöbbet segített ma a tanulásban?

Melyik tevékenységet találtad a legnehezebbnek és miért?

Milyen változtatások segítenének neked a legtöbbet a következő alkalommal?

A tanórák CLIL módszer szerint való felépítése nagyban segítheti a tanulók motiváltságának növelését. Egészen biztos, hogy a módszer átvétele, a feladatok összeállítása és kiválogatása sok időt és energiát igényel, aminek a pedagógusok legtöbbször egyébként is híján vannak. Ezért segíthet nagyon sokat az együttműködés. Hiszen ha az azonos tantárgyat tanítók megegyeznek abban, hogy melyik anyagrészhez ki dolgoz ki eleinte akár csak egy-egy speciális óratervet, akkor hosszú távon megszülethet egy olyan helyi tanterv, ami ténylegesen a tanulási folyamatra koncentrál, és a diákok értő befogadását célozza. Ha pedig nem csupán intézményen belüli, hanem intézmények közötti kooperációt sikerülne megvalósítani, az egységes és minőségi tananyagbázis létrehozását tenné lehetővé. Az újfajta tanítási technikák elsajátítása és alkalmazása, valamint a pedagógiai munka hatékony szervezése kulcsfontosságú az oktatási rendszer megreformálásának folyamatában. Közös érdekünk, hogy önálló döntésekre és kritikai gondolkodásra képes, motivált fiatalok kerüljenek ki az iskolapadból a társadalomba. A CLIL metodikája mértékadó lehet ennek a megvalósításában.

Kutassy Anna - Kocsis Judit

# data[].attributes.attachment_link.title
Úgy tanul a gyerek, ha... CLIL - középpontban a tanulás folyamata - Kutassy Anna - Kocsis Judit - Modern Iskola

# data[].attributes.attachment_link.description
2018 nyarán a Budapest IX. Kerületi Weöres Sándor Általános Iskola és Gimnázium által elnyert Erasmus+ pályázat keretében ketten utaztunk Angliába, hogy módszertani kurzuson vegyünk részt. Azt reméltük, hogy a pedagógiai módszertantárunk bővítésével segíthetjük az itthoni oktatás fejlődését. A Cheltenham CLIL Humanites és Science and Maths tanfolyamokon megismerkedhettünk a CLIL (Content and Lanuage Integrated Learning) oktatási [...]