# data[].attributes.body
Yleisradio Oy (Yle)

Yleisradio on Suomen valtion omistama valtakunnallinen mediayhtiö. Yle tarjoaa radio- ja televisiopalveluja sekä digitaalista sisältöä (Yle Areena). Yle on merkittävä toimija suomalaisessa mediakentässä ja sillä on ainutlaatuinen tehtävä julkisen palvelun tuottajana.

Televisiokanavat:

TV1

TV2

Yle Teema & Fem

Digitaaliset palvelut:

Yle Areena

Radio:

Yle Radio 1

YleX

Yle Radio Suomi

Yle X3M (Ruotsinkielinen radiokanava)

Yle Vega

Yle Sami radio (Saamenkielinen radiokanava)

Yle Mondo

Yle Klassinen

Yle Suomen alueradiot

# data[].attributes.body
MTV Oy (Mainostelevisio)

MTV Oy on kaupallinen televisioyhtiö, jonka omistaa ruotsalainen teleoperaattori Telia Company. Perustettu 1957 ja se on yksi euroopan ensimmäisiä kaupallisia tv-yhtiöitä.

Televisiokanavat:

MTV 3

MTV Sub

MTV Ava

Digitaaliset palvelut:

MTV Katsomo

Cmore

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
MTV Oy on suomalainen kaupallinen televisioyhtiö, jonka omistaa ruotsalainen teleoperaattori Telia Company.

MTV:n mediaperheeseen kuuluvat MTV Katsomo -suoratoistopalvelu, maksuttomat tv-kanavat MTV3, MTV Sub ja MTV Ava, ajankohtaiset uutiset monikanavaisesti välittävä MTV Uutiset, MTV Urheilu sekä MTV:n maksu-tv-kanavat. Lisäksi MTV Oy järjestää tv- ja media-alan TV & MEDIA -ohjelmakokonaisuuden (vuonna 2022 nimellä SuomiAreena Goes Media) ja toteuttaa vuosittain Suomen suurimman yhteiskunnallisen festivaalin SuomiAreenan yhteistyössä Porin kaupungin kanssa.

MTV Oy perustettiin 29. huhtikuuta 1957 nimellä Oy Mainos-TV-Reklam Ab (lyh. MTV), ja sen ensimmäinen televisiolähetys nähtiin 13. elokuuta. Oy Mainos-TV-Reklam Ab oli aikanaan yksi ensimmäisiä eurooppalaisia kaupallisia tv-yhtiöitä. Vain Britannian ITV ja Keski-Euroopan RTL on perustettu sitä aiemmin.

Alkujaan MTV:llä ei ollut omaa televisiokanavaa vaan se vuokrasi lähetysaikaa Yleisradion kanavilta. Vuoteen 1959 mennessä ohjelma-aika oli kasvanut 10 tuntiin viikossa. Yhtiön toimitalo ("Pöllölaakso") valmistui Ilmalaan vuonna 1967, ja samalla perustettiin viihdetoimitus. Ensimmäinen värilähetys nähtiin vuonna 1970. Ensimmäiset Kymmenen Uutiset nähtiin 1.9.1981. Yhtiön nimi muuttui MTV Oy:ksi vuonna 1982.

Vuoden 1993 kanavauudistuksessa MTV sai oman kanavan MTV3.

Nykyinen MTV Oy on perustettu vuonna 2014 nimellä MTV Media Oy. Se otti käyttöön MTV Oy -nimen vuonna 2015, kun vanha MTV Oy muuttui MTV Sisällöt Oy:ksi, jolla ei ole yhtään työntekijää palkkalistoillaan, vaan se ostaa vuokratyöntekijöitä Nouhau- ja Mediahub-yhtiöiltä. MTV Sisällöt Oy on MTV Oy:n ja Mediahub Helsinki Oy:n omistaja, ja sillä on valtioneuvoston myöntämä ohjelmistolupa sekä oikeudet MTV:n tavaramerkkiin. MTV lainasi Bonnier-konsernin luxemburgilaiselta tytäryhtiöltä yli sata miljoonaa euroa vuonna 2014. Lainan korkomenot ovat noin viisi miljoonaa euroa vuodessa. MTV:n talousjohtaja Jani Koskisen mukaan järjestelystä ei koidu verotulojen menetyksiä Suomelle.

Toukokuussa 2019 ilmoitettiin MTV:n ja Mediahubin yhdistymisestä. Telia Company tuli MTV:n omistajaksi joulukuussa 2019. MTV:stä ja Suomen C Moresta tuli osa Telia Companyn pohjoismaista TV/Media-liiketoiminta-aluetta Ruotsin TV4:n ja C Moren kanssa keväällä 2020. MTV vastaa C Moren sisällöistä ja C More -maksu-tv-kanavista. Keväällä 2022 maksuttoman mtv-palvelun nimeksi tuli MTV Katsomo. Joulukuussa 2022 MTV kokosi tunnetut sisältönsä yhtenäisen MTV-brändin alle. MTV Oy sai päivitetyn visuaalisen ilmeen ja samalla maksuttomat tv-kanavat saivat nimet: MTV3, MTV Sub ja MTV Ava. MTV:n toiminnot muuttivat Pasilasta Vallilan Konepajan alueelle tammikuussa 2023. Lokakuussa 2023 MTV yhdisti kaikki MTV Katsomon ja C Moren sisällöt kokonaan uuteen suoratoistopalveluun, MTV Katsomoon.

Vuonna 2020 rakennusliike Skanska osti Ilmalan "Pöllölaakson" alueen. Yhtiö aikoo purkaa MTV:n rakennukset ja rakentaa tilalle asuintaloja.

Uudet toimitilat luovutettiin MTV:n käyttöön 30. kesäkuuta 2022.

MTV:n toimitilat siirtyivät Pasilasta Vallilaan tammikuun 2023 lopussa.

Alkujaan MTV:n omisti joukko mainostoimistoja. Vuonna 1998 se siirtyi osaksi Alma Mediaa. MTV Oy päätyi vuoden 2005 omistusjärjestelyissä ruotsalaisen Bonnierin ja Proventuksen omistukseen. Vuonna 2007 Bonnier osti Proventuksen osuuden MTV:stä.

Heinäkuussa 2018 Telia osti Bonnierilta Bonnier Broadcastingin, johon kuuluivat MTV, C More ja Ruotsin TV4. Kauppahinta oli 9,2 miljardia kruunua (888 miljoonaa euroa) käteisellä. Kauppa sai EU-komission hyväksynnän marraskuussa 2019 ja 2. joulukuuta 2019 MTV siirtyi Telian omistukseen.

MTV lähetti ohjelmaa aluksi Yleisradion kanavilla. MTV3-kanava aloitti lähetykset 1. tammikuuta 1993 entisen Kolmoskanavan paikalla. Suomen ensimmäinen kaupallinen tekstitelevisiopalvelu MTV3 Tekstikanava aloitti toimintansa seuraavana vuonna. Subtv:n lähetykset alkoivat vuonna 2001. Se syntyi vuonna 2000 perustetun kaapelikanava TVTV!:n ja digitoimiluvan saaneen City-TV:n yhdistymisestä. Subtv:n kaapelilähetykset alkoivat 15. elokuuta ja digitaaliset lähetykset 27. elokuuta. Subtv vaihtoi nimensä Subiksi 16. tammikuuta 2008. MTV3 AVA:n lähetykset alkoivat 1. maaliskuuta 2008, ja kanavan nimi vaihtui AVA:ksi 15. tammikuuta 2011. Joulukuussa 2022 MTV Oy sai päivitetyn visuaalisen ilmeen ja samalla maksuttomat tv-kanavat saivat nimet: MTV3, MTV Sub ja MTV Ava.

MTV Oy toi markkinoille neljä maksukanavaa marraskuussa 2006. Kaapeli- ja satelliittitalouksiin tulivat kaikki neljä kanavaa, MTV3 MAX, MTV3 Fakta, MTV3 Leffa ja Subtv Juniori. Antennitalouksissa kanavat olivat MTV3 MAX ja Subtv Juniori. Huhtikuussa 2007 MTV3 Leffan muututtua Subtv Leffaksi kanava alkoi näkyä myös antennitalouksissa. Antennitalouksissa tuli näkymään myös MTV3 Fakta 1. syyskuuta 2007 alkaen. Vuonna 2012 MTV toi markkinoille uudet urheilukanavat MTV3 MAX Sport 1 (nyk. MTV Urheilu 1) ja MTV3 MAX Sport 2 (nyk. MTV Urheilu 2).

Maksukanavia markkinoitiin osana MTV Total -kanavapakettia, johon kuului myös C Moren kanavia. Vuonna 2017 MTV Total vaihtoi nimensä C More Totaliksi ja MTV:n kaikki maksukanavat C More -nimen alaisuuteen.

MTV Max on digitaalinen rinnakkaiskanava, joka lähettää lähinnä miehille suunnattuja ohjelmia, muun muassa Formula 1:stä, MotoGP:tä ja auto-ohjelmia. Kanavaa välitetään antenni-, kaapeli-, IPTV- ja satelliittiverkoissa.

MTV Juniori on lapsille suunnattu digikanava. Kanava lähettää pelkästään lastenohjelmia. Kanavaa välitetään antenni-, kaapeli-, IPTV- ja satelliittitelevisioverkossa.

MTV Urheilu 1 on pelkästään urheiluohjelmia lähettävä kanava. Kanavan ohjelmisto koostuu muun muassa jääkiekosta ja jalkapallosta. Kevään jääkiekon MM-kisojen aikaan MTV Urheilu 1 muuttuu ympärivuorokautiseksi jääkiekkokanavaksi.

MTV Urheilu 2 on pelkästään urheilua lähettävä kanava. MTV Urheilu 2 -kanavalla näytetään muun muassa jääkiekkoa, jalkapalloa ja golfia.

MTV Aitio on MTV Oy:n maksullinen televisiokanava, jonka ohjelmisto koostuu elokuvista ja sarjoista. Se aloitti lähetykset 14. elokuuta 2023. MTV Aitio korvasi C More First-kanavan. Kanavaa välitetään antenni-, kaapeli-, IPTV- ja satelliittitelevisioverkossa.

MTV Viihde on MTV Oy:n maksullinen televisiokanava, jonka ohjelmisto koostuu elokuvista ja sarjoista. Se aloitti lähetykset 14. elokuuta 2023. MTV Viihde korvasi C More Series-kanavan. Kanavaa välitetään antenni-, kaapeli-, IPTV- ja satelliittitelevisioverkossa.

MTV Uutiset on MTV:n uutistoiminnan yksikkö, joka tuottaa sisältöjä MTV3-kanavalle, mtvuutiset.fi-verkkosivulle, MTV Tekstikanavalle ja radioon. STT:n radiouutiset tuotetaan nykyisin yhteistyössä MTV:n kanssa. MTV tuottaa radiouutiset muun muassa Radio Novalle, Iskelmälle, Radio Citylle, Radio Classicille ja Radio Nostalgialle.

Tomi Einonen, vastaava päätoimittaja

Jaana Leppänen, päätoimittajan assistentti

Ilkka Ahtiainen, uutispäätoimittaja

Mona Haapsaari, toimituspäällikkö

Eeva Lehtimäki, päällikkö, yhteiskuntatoimitus

Mirja Kivimäki, päällikkö, Maailma ja kotimaa -toimitus

Tiia Palmén, päällikkö, rikostoimitus

Johannes Kantelinen, luova johtaja

MTV:n uutiset ovat saatavilla yhdessä sovelluksessa, joka on saatavilla iPhone- ja Android-laitteisiin.

MTV Urheilu on MTV:n urheilutoimitus, joka tuottaa C More -maksukanavien urheilulähetykset ja Tulosruudun uutiset. Tulosruutu esitetään joka arkipäivä MTV3-kanavalla kello 19.10 Seitsemän uutisten jälkeen kello 19.25 sekä kello 22.25 Kymmenen uutisten jälkeen ja sen lisäksi viikonloppuisin myös kello 19.10 Seitsemän uutisten jälkeen sekä kello 22.25 Kymmenen uutisten jälkeen.

MTV Urheilun urheilupäällikkö on Markus Autero ja toimituspäällikkö Teemu Niikko.

Kuvakaappaus MTV.fi -palvelusta.

MTVuutiset.fi (aiemmin MTV3.fi ja MTV.fi) on MTV:n uutispalvelu, joka tarjoaa uutis- ja ajankohtaispalveluja.

MTV Katsomo (aiemmin mtv-palvelu, Katsomo ja MTV3 Katsomo) on MTV:n vuonna 2009 perustama ilmaiskanavien yhteinen suoratoistopalvelu.

on MTV:n suoratoistopalvelu, joka lanseerattiin 15. helmikuuta 2017. C More oli aikaisemminkin toiminut Suomessa, mutta vuonna 2017 kaikki MTV:n maksullinen sisältö siirrettiin C More -palveluun. Myös MTV:n omistamat maksu-tv-kanavat kulkevat C More -nimen alla.

Vuosina 2013-2023 MTV on ollut raskaasti tappiollinen. Vuosina 2019-2022 MTV tuotti tappiota 18,7 miljoonasta 28,2 miljoonaan euroon joka vuosi.

2023 yritys aloitti muutosneuvottelut, jotka koskivat 430 työntekijää.

Hanski, Pentti: Pöllön siivin: MTV:n vuodet 1955-1984. Toimittanut Markku Onttonen. Otava 2001. ISBN 951-1-17300-6.

Kannisto, Maiju: Ohjelmayhtiöstä "merkintekijäksi": MTV ja kaupallisen television tuotantokulttuurin muutos Suomessa 1980-luvulta 2000-luvulle. Turun yliopisto, 2018. ISBN 978-951-29-7488-7. Julkaisu verkossa (PDF).

Tuuri, Antti: Kertomus linnusta joka nousi lentoon. MTV 50 v. MTV Oy 2007. ISBN 978-952-92-1998-8.

Commons

# data[].attributes.attachment_link.description
MTV Oy on suomalainen kaupallinen televisioyhtiö, jonka omistaa ruotsalainen teleoperaattori Telia Company. MTV:n mediaperheeseen kuuluvat MTV Katsomo -suoratoistopalvelu, maksuttomat tv-kanavat MTV3, MTV Sub ja MTV Ava, ajankohtaiset uutiset monikanavaisesti välittävä MTV Uutiset, MTV Urheilu sekä MTV:n maksu-tv-kanavat.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tämä artikkeli kertoo Yleisradio Oy:stä. Yleisradiotoiminnasta on erillinen artikkeli.

# data[].attributes.body
Sanoma Media Finland on Suomen suurin mediayhtiö ja se on osa järkälemäistä Sanoma-konsernia. Sanoma Media Finland tarjoaa monipuolisia media-alan palveluita ja tuotteita. Toimintaympäristönä Sanoma Media Finlandilla on monipuolinen ja kilpailuhenkinen mediakenttä, joka kattaa niin perinteiset painetut lehdet kuin digitaalisen median ja verkkopalvelut.

Televisiokanavat:

Nelonen

Jim

Liv

Hero

Radiokanavat:

Radio Rock

Suomi Pop

Loop

Groove FM

Helmiradio

Sanomalehdet:

Helsingin Sanomat

Aamulehti

Ilta-sanomat

Satakunnan kansa

Aikakausilehdet:

Kodin kuvalehti

Me Naiset

Tiede -lehti

Suuri Käsityö

Aku Ankka

Digitaaliset palvelut:

Supla

# data[].attributes.body
Bauer Media

Keskittynyt audiobisnekseen

Bauer median radiokanavat tavoittavat yli kolme miljoonaa suomalaista viikottain

Kanavat: mm. Radio Nova, Iskelmä, Radio City, NRJ, Radio Nostalgia, Basso radio, Suomiräp, Kiss

Digitaaliset palvelut: Podplay

Alma Media:

Toimintaa 12 Euroopan maassa

Keskittynyt digitaaliseen mediaan, palveluihin sekä markkinapaikkaliiketoimintaan

Alma Median tuotteet: Eutovi.com, Talouselämä, Kauppalehti, Iltalehti, Nettiauto sekä Nettimoto.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yritys

Bauer Media on kaupallisen radion markkinajohtaja sekä kuuntelussa että mainosmyynnissä mitattuna.

Audiossa markkinointiviestinnän keinona on paljon potentiaalia, josta haluamme kertoa asiakkaillemme. Tarjoamme asiantuntemuksemme monimediaiseen audiokonseptointiin, jonka avulla brändin tarina on yhtenäinen ja tunnistettava kaikissa kuluttajakohtaamisissa.

Uteliaisuus on intohimoa työtä kohtaan. Se on nälkää kehittyä paremmaksi, halua oppia uutta ja rohkeutta kokeilla oppimaansa. Uteliaisuus on lähtökohta kehittymiselle ja luovuudelle.

Tavoitteellisuus vaatii kunnianhimoa asettaa rima korkealle ja tavoitella parasta mahdollista laatua. Se vaatii sitoutumista näiden tavoitteiden saavuttamiseen.

Yhdessä tekemisen kulttuuri on sitä, että pyydämme toisiltamme apua, koska tiedämme, että jokainen on valmis auttamaan. Se tarkoittaa asioiden jakamista, aitoa iloa toisten onnistumisista ja kiitollisuutta epäonnistumisten jakamisesta, koska niistä kaikki voivat oppia. Yhdessä tekemisen edellytyksenä on keskinäinen kunnioitus, arvostus ja luottamus.

Mitä olemme?

Bauer Media on audiobisneksen suunnannäyttäjä Suomessa. Teemme yhdessä tavoitteellisesti ja uteliaasti töitä sen puolesta, että maailma kuulostaisi paremmalta.

Otamme työmme ja asiakkaamme tosissamme, mutta turhaa vakavuutta ja tärkeilyä pyrimme välttämään. Mielestämme työn pitää olla merkityksellistä ja luotamme ihmisen haluun kehittää sekä itseään että ympäristöään. Onnistumiset tuottavat meille suurta iloa, toimistollamme nauretaan paljon ja välillä kovaankin ääneen. Kokemuksemme perusteella onnistuminen on julmetun kivaa. Työnantajana haluamme antaa tekijöillemme parhaan saatavilla olevan tuen mahdollistaaksemme heidän onnistumisensa. Yrityksenä olemme vastuullisia, sekä yhteiskunnallisesti että ympäristömme suhteen.

Bauer Media Group

Olemme osa kansainvälistä Bauer Media Groupia, eurooppalaista 1800-luvulla perustettua perheyritystä. Hampurilaisesta käyntikorttipainosta on reilussa sadassa vuodessa kasvanut maailmanlaajuinen mediayhtiö, joka tavoittaa viikottain satoja miljoonia ihmisiä. Bauer Media on Euroopan eniten kuulijoita tavoittava radioyhtiö ja myös Suomessa olemme kaupallisen radion markkinajohtaja sekä kuuntelussa että mainosmyynnissä mitattuna.

# data[].attributes.attachment_link.description
Bauer Media on kaupallisen radion markkinajohtaja sekä kuuntelussa että mainosmyynnissä mitattuna.

# data[].attributes.attachment_link.description
Alma Media on voimakkaasti uudistuva monikanavainen mediayhtiö. Tuotteemme ovat alallaan johtavia media- ja palvelubrändejä ja niiden markkina-asema on useimmissa maissa vahva. Tunnetuimpia brändejämme ovat Kauppalehti, Iltalehti, Aamulehti, Monster ja Etuovi.com.

# data[].attributes.body
Itsenäiset sisällöntuottajat haastavat isoja perinteisiksi koettuja mediayhtiöitä ja heidän toimintamallejaan luomalla itsensä näköistä sisältöä ja herättämällä mielenkiintoa pienessä tarkoin valitussa kohderyhmässä. Sosiaalisen median eri kanavat antavat alustan sisällöntuottajille mahdollisuuden rakentaa omaa henkilöbrändiään ja saavuttaa suuren yleisön ilman isoa mediayhtiötä.

Sisältöjen siirtyessä entistä voimakkaammin sosiaalisen median alustoille, tulee perinteisten mediayhtiöden pystyä muuttumaan sekä kehittämään omaa toimintaansa. Vaikka kilpailuasetelma on selvä, on tärkeää huomata, että molemmilla on omat vahvuutensa ja he voivat myös täydentää toisiaan.

# data[].attributes.headline
Miten valta jakautuu Suomen mediakentällä

# data[].attributes.subject
Miten valta jakautuu Suomen mediakentällä

# data[].attributes.body
Valtaa media-alalla voidaan mitata monella eri tapaa.

Markkinaosuudet: Suuret markkinaosuudet voivat viitata kontrolliin ja vaikutusvaltaan

Tavoitettavuus: kuinka suuri osa väestöstä tavoitetaan. esim. katsojamäärät, lukijamäärät tai radion kuuntelijamäärät

Politiikka ja yhteiskunnallinen vaikuttaminen: Mediayhtiöillä voi olla merkittävä rooli politiikassa ja yhteiskunnallisessa keskustelussa. Kyky vaikuttaa mielipiteisiin ja asenteisiin voi antaa niille valtaa yhteiskunnallisella tasolla.

Valta Suomalaisella mediakentällä on pääosin isojen toimijoiden käsissä, kuten Yleisradio ja Sanoma media. Markkinoiden polarisaatio saattaa johtaa siihen, että suosittuja sisältöjä hallitsevat isot yhtiöt ja konsernit, tämä saattaa vaikuttaa pienempien toimijoiden elinvoimaisuuteen alalla.

Mediakenttää voidaan tarkastella monesta eri näkökulmasta riippuen siitä, mitä halutaan mitata ja arvioida. On myös huomioitava, että valta mediakentässä voi olla monimuotoista ja jakautunut eri alueilla.