# data[].attributes.headline
1895: Descoperirea razelor X de către Wilhelm Röntgen

# data[].attributes.subject
1895: Descoperirea razelor X de către Wilhelm Röntgen

# data[].attributes.body
Descoperirea razelor X de Wilhelm Röntgen în 1895 a fost un moment pivotal. Deși indirect legată de explorarea spațială, această invenție a deschis calea pentru tehnologiile de imagistică folosite în studiul corpurilor cerești și a fost fundamentală în progresul științific.

# data[].attributes.headline
1945: Prima bombă atomică utilizată într-un conflict armat

# data[].attributes.subject
1945: Prima bombă atomică utilizată într-un conflict armat

# data[].attributes.body
Prima bombă atomică a fost numită "Little Boy" și a fost detonată pe 6 august 1945, deasupra orașului japonez Hiroshima, în timpul celui de-al Doilea Război Mondial. A fost inventată și dezvoltată în cadrul Proiectului Manhattan, un efort de cercetare și dezvoltare condus de Statele Unite, cu sprijinul Regatului Unit și al Canadei. Impactul său a fost devastator: Hiroshima a fost distrusă aproape complet, iar aproximativ 70.000 de oameni au murit imediat, cu mult mai mulți suferind de răni și de efectele radiației în următorii ani, marcând începutul epocii nucleare.

# data[].attributes.headline
1945: Adoua bombă atomică utilizată într-un conflict armat

# data[].attributes.subject
1945: Adoua bombă atomică utilizată într-un conflict armat

# data[].attributes.body
"Fat Man" a fost numele de cod al bombei atomice care a fost detonată deasupra orașului Nagasaki, Japonia, pe 9 august 1945. A fost a doua bombă atomică folosită în timpul celui de-al Doilea Război Mondial, la trei zile după detonarea bombei "Little Boy" deasupra orașului Hiroshima.

Bomba "Fat Man" era un dispozitiv cu implozie, spre deosebire de "Little Boy", care era un dispozitiv cu împrăștiere. Acest lucru înseamnă că "Fat Man" folosea un miez de plutoniu care era comprimat rapid de explozia unui exploziv convențional, generând o reacție nucleară în lanț.

Explozia "Fat Man" a avut un efect devastator asupra orașului Nagasaki, distrugând clădiri și cauzând numeroase decese și răni. Estimările variază, dar se crede că între 35.000 și 40.000 de oameni au murit imediat în urma exploziei, iar multe alte mii de persoane au murit ulterior din cauza rănilor și a radiațiilor.

Aceste două bombardamente atomice au avut un impact enorm asupra Japoniei și asupra lumii în general. Ele au dus la capitularea necondiționată a Japoniei, marcând sfârșitul celui de-al Doilea Război Mondial. Totuși, au fost și subiectul unor ample dezbateri morale și politice, iar consecințele lor rămân un subiect de discuție și analiză în istorie și politică până în prezent.

You

# data[].attributes.body
Pe 4 octombrie 1957, umanitatea a făcut un salt uriaș în explorarea spațială prin lansarea primului satelit artificial, Sputnik 1, de către Uniunea Sovietică. Acest eveniment a marcat începutul erei spațiale și a condus la intensificarea cursei spațiale.

# data[].attributes.body
Laika, o cățelușă din Moscova, a fost selectată pentru a deveni primul animal trimis în spațiu. Pe 3 noiembrie 1957, ea a fost lansată la bordul navei spațiale Sputnik 2 de către Uniunea Sovietică. Misiunea avea ca scop testarea efectelor călătoriei spațiale asupra unui organism viu. Cu toate acestea, echipamentul de susținere a vieții a eșuat în timpul misiunii, iar Laika a murit în câteva ore din cauza stresului și a suprîncălzirii. Tragica ei moarte a stârnit o dezbatere globală privind etica utilizării animalelor în cercetările spațiale.

# data[].attributes.headline
1959- Primele imagini ale celeilalte părți a Lunii.

# data[].attributes.subject
1959- Primele imagini ale celeilalte părți a Lunii.

# data[].attributes.body
Prima dată când partea cealaltă a Lunii a fost fotografiată a fost în 1959 de către misiunea sovietică Luna 3. Această misiune a capturat imagini dintr-un unghi care până atunci nu fusese vizibil de pe Pământ. Imaginile arată o suprafață lunară semnificativ diferită de partea vizibilă a Lunii, cu mai puține mări și mai multe cratere.

Ulterior, misiuni precum Apollo, Clementine și Lunar Reconnaissance Orbiter au furnizat imagini detaliate ale întregii suprafețe a Lunii, inclusiv partea cealaltă. Imaginile recente oferă detalii de înaltă rezoluție și au contribuit la înțelegerea geologiei Lunii, distribuției craterelor și altor caracteristici.

Aceste imagini și date asociate sunt folosite pentru a planifica viitoarele misiuni, a evalua resursele și a studia evoluția.

# data[].attributes.headline
1961: Primul om în spațiu - Yuri Gagarin

# data[].attributes.subject
1961: Primul om în spațiu - Yuri Gagarin

# data[].attributes.body
Yuri Gagarin, cosmonautul sovietic, a devenit pe 12 aprilie 1961 prima persoană care a călătorit în spațiu, realizând o orbită completă a Pământului. Momentul său istoric a demonstrat capacitatea umană de a explora dincolo de limitele sale terestre și a inspirat generații întregi.

# data[].attributes.body
Vostok 1 (în rusă Восток 1, „Răsăritul” 1) a fost numele misiunii care a realizat primul zbor spațial cu echipaj uman din istoria omenirii. Lansată la 12 aprilie 1961, racheta Vostok 3KA a plasat pe orbită modulul spațial în care se afla cosmonautul sovietic Iuri Gagarin, prima dată când cineva a părăsit atmosfera terestră și ajuns pe orbită.

# data[].attributes.headline
1968 - prima imagine a pământului văzut de pe lună, potrivit NASA.

# data[].attributes.subject
1968 - prima imagine a pământului văzut de pe lună, potrivit NASA.

# data[].attributes.body
Apollo-8 a fost prima misiune spaţială umană lansată, în 21 decembrie 1968, spre Lună, din orbită de aşteptare (două revoluţii în jurul Pământului), cu o rachetă Saturn-5. Echipajul era compus din comandantul Frank Borman, pilotul modulului de comandă James Lovell Jr. şi pilotul modulului lunar William Anders.

# data[].attributes.headline
1969: Aterizarea pe Lună a misiunii Apollo 11

# data[].attributes.subject
1969: Aterizarea pe Lună a misiunii Apollo 11

# data[].attributes.body
Pe 20 iulie 1969, misiunea Apollo 11 a SUA a marcat pentru prima dată când omul a pășit pe Lună. Neil Armstrong și Buzz Aldrin au explorat suprafața lunară, lăsând un mesaj de pace pentru umanitate. Acest eveniment a fost un punct culminant în istoria explorării spațiale.

# data[].attributes.headline
1971: Mars 3 - Prima aterizare reușită pe Marte

# data[].attributes.subject
1971: Mars 3 - Prima aterizare reușită pe Marte

# data[].attributes.body
Mars 3, lansat de Uniunea Sovietică, a realizat prima aterizare reușită pe Marte pe 2 decembrie 1971. Deși landerul a funcționat pentru doar câteva secunde înainte să înceteze comunicarea, acesta a marcat un moment important în explorarea planetelor sistemului solar.

# data[].attributes.body
Misiunea Voyager a fost o misiune spațială lansată de NASA în 1977, care a trimis două sonde, Voyager 1 și Voyager 2, pentru a studia planetele exterioare ale sistemului solar. Scopul principal a fost colectarea de date științifice despre Jupiter, Saturn, Uranus și Neptun. Sondele continuă să transmită informații către Pământ și după mai multe decenii de la lansare.

# data[].attributes.headline
1981: Lansarea navetei spațiale Columbia de către NASA

# data[].attributes.subject
1981: Lansarea navetei spațiale Columbia de către NASA

# data[].attributes.body
Pe 12 aprilie 1981, naveta spațială Columbia a fost lansată în prima sa misiune, deschizând era navetelor spațiale reutilizabile. Această tehnologie a oferit o nouă dimensiune explorării spațiale, permițând misiuni mai complexe și întreținerea Stației Spațiale Internaționale.

# data[].attributes.headline
1990: Lansarea Telescopului Spațial Hubble

# data[].attributes.subject
1990: Lansarea Telescopului Spațial Hubble

# data[].attributes.body
Telescopul Spațial Hubble, lansat pe 24 aprilie 1990, a oferit o perspectivă fără precedent asupra universului. Cu capacitatea sa unică de a observa spațiul cosmic într-un spectru larg de lumină, Hubble a deschis noi orizonturi în înțelegerea cosmosului și a structurii universului.

# data[].attributes.headline
1990:  Misiunile Stației Spațiale Internaționale – ISS

# data[].attributes.subject
1990:  Misiunile Stației Spațiale Internaționale – ISS

# data[].attributes.body
Stația Spațială Internațională a fost construită de misiunile comune din întreaga lume. Se dezvoltă încă cu ajutorul multor națiuni, inclusiv Statele Unite și Rusia. Primul modul al ISS a fost trimis de ruși în anii ’90. După care, mai multe misiuni au fost trimise la ISS pentru a o construi în continuare și primul echipaj a mers la ISS în 2000. Astăzi, ISS orbitează în jurul Pământului la o înălțime de 350 de kilometri deasupra solului cu o viteză de opt kilometri la oră.

Scopul principal al ISS este de a oferi oamenilor de știință un laborator experimental cu gravitația zero a mediului spațial. Mediul pe care oamenii de știință îl obțin pe ISS pentru experimente este aproape imposibil de atins 100% pe Pământ.

# data[].attributes.body
Mars Pathfinder, lansat în 1996 de NASA. A introdus conceptul de "rover" pe Marte, deschizând calea pentru explorarea ulterioară a planetei roșii. Pathfinder a demonstrat că o misiune spațială complexă poate fi efectuată cu succes și la un cost redus, stabilind baza pentru viitoarele explorări martiene.

# data[].attributes.headline
1998: Stația Spațială Internațională (ISS) 

# data[].attributes.subject
1998: Stația Spațială Internațională (ISS) 

# data[].attributes.body
Stația Spațială Internațională (ISS) este un complex orbital care a fost lansat în 1998 și este un proiect internațional de cooperare între NASA, Roscosmos (agenția spațială rusă), ESA (Agenția Spațială Europeană), JAXA (Agenția Spațială Japoneză) și CSA (Agenția Spațială Canadiană). ISS servește ca un laborator de cercetare în spațiu, unde oamenii de știință din diferite țări pot efectua experimente în microgravitație. Orbitează la 400 km altitudine și găzduiește echipaje umane pentru misiuni de câteva luni. Este un centru de cercetare și un simbol al cooperării internaționale în explorarea spațiului cosmic.

# data[].attributes.body
Una dintre invențiile spațiale mai puțin cunoscute, dar importante, este telescopul XMM-Newton. A fost lansat în 1999 de Agenția Spațială Europeană (ESA). A revoluționat studiul obiectelor cosmice, permițând observarea radiațiilor X din univers. Aceasta a furnizat date cruciale pentru înțelegerea găurilor negre, a materiei întunecate și a altor fenomene cosmice.

# data[].attributes.body
Misiunea Kepler a fost o misiune spațială a NASA lansată în 2009 cu scopul de a detecta planetele extrasolare. A folosit un telescop specializat pentru a monitoriza aproximativ 150.000 de stele în căutarea micilor scăderi periodice în luminozitate cauzate de tranzitarea unei planete din fața stelei. Aceste date au fost folosite pentru a identifica și caracteriza mii de planete, inclusiv unele care ar putea fi similare cu Pământul în ceea ce privește dimensiunea și poziția în zona locuibilă a stelei lor. Misiunea Kepler s-a încheiat oficial în 2018, dar datele sale continuă să fie analizate și să ofere o bogată sursă de informații pentru cercetarea exoplanetară.

# data[].attributes.body
Pe 6 august 2012, roverul Curiosity al NASA a aterizat pe Marte, începând o misiune de explorare fără precendent pe suprafața planetei roșii. Misiunea sa de a căuta dovezi ale vieții trecute și de a studia climatul și geologia Marte a adus noi descoperiri semnificative.

# data[].attributes.headline
2014: Prima sondă creată de om ce a aterizat pe o cometă

# data[].attributes.subject
2014: Prima sondă creată de om ce a aterizat pe o cometă

# data[].attributes.body
1.Lansare și misiune: Philae a fost lansată împreună cu sonda Rosetta de către ESA în 2004. A ajuns la cometa 67P/Churyumov-Gerasimenko în 2014, după o călătorie de aproape zece ani prin sistemul solar.

2. Scopul misiunii: Misiunea Philae a fost să studieze compoziția și caracteristicile cometelor, precum și să trimită date despre condițiile de pe suprafața cometei.

3.Aterizarea: Philae a fost prima sondă care a aterizat pe o cometă. A avut unele probleme la aterizare, deoarece sistemul de ancorare nu a funcționat așa cum era planificat, ceea ce a determinat sonda să sară și să aterizeze într-o zonă mai puțin ideală a cometei.

4. Instrumente științifice: Philae a fost echipată cu o serie de instrumente științifice pentru a studia cometa, inclusiv camere, spectrometre și un foraj pentru a preleva mostre din suprafața cometei.

5.Datele trimise: Philae a trimis date valoroase înapoi pe Pământ înainte ca bateriile sale să se descarce. Aceste date au oferit cercetătorilor informații importante despre compoziția și structura cometei.

6. Durata misiunii: Din cauza problemelor cu bateriile și poziționarea necorespunzătoare a Philae pe suprafața cometei, misiunea sa activă a fost scurtă, dar a avut un impact semnificativ în înțelegerea noastră despre comete și formarea sistemului solar.

# data[].attributes.headline
2019: Primul sau robot umanoid , Fiodor, Skybot F 850, trimis de Rusia cu o rachetă Soyouz pe Stația Spațială Internațională

# data[].attributes.subject
2019: Primul sau robot umanoid , Fiodor, Skybot F 850, trimis de Rusia cu o rachetă Soyouz pe Stația Spațială Internațională

# data[].attributes.attachment_link.title
Primul sau robot umanoid, Fiodor, trimis de Rusia cu o racheta Soyouz pe Statia Spatiala Internationala

# data[].attributes.attachment_link.description
Primul sau robot umanoid, Fiodor, trimis de Rusia cu o racheta Soyouz pe Statia Spatiala Internationala

# data[].attributes.headline
2020: Lansarea misiunii SpaceX Crew Dragon

# data[].attributes.subject
2020: Lansarea misiunii SpaceX Crew Dragon

# data[].attributes.body
Într-un parteneriat istoric între NASA și SpaceX, Crew Dragon a fost lansat pe 30 mai 2020, marcând prima dată când o navă spațială comercială a transportat astronauți către Stația Spațială Internațională. Acest eveniment a deschis o nouă eră a zborurilor spațiale comerciale.

# data[].attributes.headline
2022: Prima imagine a găurii negre supermasive din centrul Căii Lactee, Sagittarius A*.

# data[].attributes.subject
2022: Prima imagine a găurii negre supermasive din centrul Căii Lactee, Sagittarius A*.

# data[].attributes.body
În mai 2022, astronomii au dezvăluit prima imagine a discului de acreție în jurul orizontului găurii negre Sagittarius A*, confirmând astfel natura acesteia, folosind datele colectate de Telescopul Orizontului Evenimentelor, o rețea globală de observatoare radio. Acest moment marchează a doua imagine confirmată a unei găuri negre, urmând după cea a găurii negre supermasive din centrul galaxiei Messier 87 în 2019. Deși gaura neagră în sine nu poate fi văzută, observațiile indică prezența acesteia prin intermediul comportamentului obiectelor din apropiere, care sunt influențate de câmpul său gravitational. Energia observată în spectrele radio și infraroșu provine de la gaz și praf încălzite la milioane de grade în timp ce cad în gaura neagră.

# data[].attributes.headline
Telemedicina în spațiu este un domeniu fascinant și esențial pentru siguranța și sănătatea astronauților. Acesta implică utilizarea tehnologiei pentru a permite medicilor de pe Pământ să monitorizeze și să trateze problemele de sănătate ale astronauților aflați în spațiu. :1. Sisteme de monitorizare medicală - Astronauții sunt echipați cu senzori și dispozitive de monitorizare care transmit date vitale către echipele medicale de pe Pământ în timp real.

# data[].attributes.subject
Telemedicina în spațiu este un domeniu fascinant și esențial pentru siguranța și sănătatea astronauților. Acesta implică utilizarea tehnologiei pentru a permite medicilor de pe Pământ să monitorizeze și să trateze problemele de sănătate ale astronauților aflați în spațiu. :1. Sisteme de monitorizare medicală - Astronauții sunt echipați cu senzori și dispozitive de monitorizare care transmit date vitale către echipele medicale de pe Pământ în timp real.