# data[].attributes.body
Når man behandler Grundloven, må man så henvise til sager fra EMD?

Når man behandler EMRK, må man så henvise til danske sager?

# data[].attributes.body
I mange af de andre artikler, herunder religion, vil der også kunne udledes en form for diskrimination. Hvordan kan man være sikker på, at det udelukkende er diskrimination, der skal behandles, og ikke en af de andre rettigheder?

# data[].attributes.body
Når man behandler EMRK, skal man så henvise til hjemmelskravet i Grundloven/analysen eller skal man udelukkende forholde sig til den lov, der er står beskrevet i opgaveteksten og dennes hjemmel?

# data[].attributes.body
I de andre rettigheder, har du lavet en klar gennemgang af, hvilken skabelon man skal følge og hvilke punkter man skal komme ind på. Jeg syntes ikke umiddelbart, at der er en ligeså klar skabelon til tortur. Kunne du måske skrive, hvilken fremgangsmåde, der skal følges i en opgavebesvarelse om tortur? på forhånd tak <3

# data[].attributes.body
Når EMRK art. 5 kræver klart retsgrundlag i national ret, og at den gennemføres i overensstemmelse med den i national ret foreskrevne fremgangsmåde - Er det så grundloven eller er det hjemmelsgrundlaget i opgaveteksten? Forekommer den foreskrevne fremgangsmåde i grundloven eller i opgaveteksten?

# data[].attributes.body
Hvordan behandles denne? Er det først efter EMRK art. 5 eller skal man behandle den isoleret set efter dens egen fremgangsmåde?

# data[].attributes.body
Hvad er den helt klare sondring mellem denne og så EMRK art. 5?

# data[].attributes.body
I Powerpointet til seminar 9 (slide 5) skriver du, at det kan være relevant at vurdere forholdet under retten til religionsfrihed eller forsamlingsfriheden først. Betyder det, at det samme forhold skal behandles 2 gange (f.eks. både efter EMRK art. 10 og EMRK art. 9) eller skal man vælge én af bestemmelserne og gå med det?

# data[].attributes.headline
Behandling af EMRK efter krænkelse af Grundloven

# data[].attributes.subject
Behandling af EMRK efter krænkelse af Grundloven

# data[].attributes.body
Hej Zuzanna

Hvis det kræves i EMRK at indgrebet skal være lovligt, kan man så afslutte analysen med det samme ved dette kriterie, hvis det inden er vurderet, at der allerede er tale om en krænkelse af Grundloven?

# data[].attributes.body
På s. 237 fremgår det, at hvis individet afgiver samtykke vil en husundersøgelse, vil det ikke være et indgreb i deres rettighed til privatliv. Skal dette samtykke både ift. grl § 72 og EMRK art. 8 leve op til samme krave om ”gyldigt rettighedsafkald” som JER omtaler på s. 123?

# data[].attributes.body
I bogen (kap. 8, afsnit 6) nævnes også Grl. § 76 og EMRK TP 1, art. 2 angående skole og uddannelse.

Vil behandlingen af dette være efter samme fremgangsmåde som Grl. § 67 og EMRK art. 9 om religionsfrihed?

# data[].attributes.body
Hvad gør man i forhold til behandlingen af art. 17. Skal man blot nævne, at det er denne der gælder i stedet eller er der også nogen kriterier ifølge denne, man skal gennemgå. Hvordan konkluderer man en opgave med denne i mente?

# data[].attributes.body
Hvis man laver en analyse efter grundlovens § 79 (forsamlingsfrihed), og man for eksempel konstaterer, at der foreligger en krænkelse i forhold til 'fare for den offentlige fred', skal man så også lave en proportionalitetsvurdering efterfølgende, eller kan man afslutte analysen der?

# data[].attributes.body
Er det rigtigt forstået, at når man behandler ytringsfriheden efter grundloven, at man så kun skal lave proportionalitetsvurdering ved forudgående regulering, mens man ikke skal det ved forebyggende forholdsregel, således at forebyggende forholdsregler aldrig kan retfærdiggøres?

# data[].attributes.body
Kære Zuzanna,

Det følger af lærebogens s. 131, at forbuddet mod tortur mv. er absolut. Det nævnes derudover, at dette udelukker argumentation for nødvendighed og proportionalitet. Dette giver umiddelbart god mening. Dog nævnes senere hen, ifbm med anholdelse s. 139, at i sagen vedrørende Perrillat-Bottonet (2014), hvor en mands modsættelse af anholdelse medførte en skulderskade. Her vurderede EMD ikke at art.3 var krænket, eftersom at magtanvendelsen var nødvendig. I praksis giver dette jo også umiddelbart god mening, men alligevel undrer jeg mig over, at det absolutte forbud ellers udelukker proportionalitets/nødvendighedsafvejning. Hvordan skal dette forstås, og hvordan skal dette gribes an i en eksamenssituation?

# data[].attributes.body
På s. 242 står der "EMD har opstillet seks minimumskrav til lovgrundlaget, som skal være opfyldt, hvis en målrettet aflytning/overvågningskal kunne forenes med artikel 8". Dernæst er der indsat et citat fra EMD. Skal man, hvis man få en case om ovenstående, anvende de 6 kriterier som fremgår på s. 242 til hjemmel? Det forvirre mig lidt at kriterierne også taler ind i proportionalitetsafvejningen.

# data[].attributes.body
Skal en dommer både kunne anses for at være upartisk subjektivt og objektivt for at kunne vurdere, at dommeren er upartisk? eller er det nok, at dommeren udelukkende opfylder den objektive upartiskhed?

# data[].attributes.body
Både retten til personlig frihed - EMRK art. 5, stk. 1 (d) - og retten til privat- og familieliv - EMRK art. 8 - indebærer tvangsanbringelse af børn uden for hjemmet. Hvad er forskellen så i anvendelsen af de to bestemmelser?

# data[].attributes.body
Hvor meget skal man læne sig op af ordlyden i forbindelse med proportionalitetsvurderingen eller afvejning af de legitime hensyn. Ofte er ordlyden af hensynene meget brede. Kan man f.eks. sige, at en elevs religiøse budskab på en trøje ikke strider mod sædeligheden eller den offentlige orden, jf. Grl. § 67? (selvfølgelig med argumenter for og imod) (Tidligere eksamensopgave).

# data[].attributes.body
Grundlovens § 79 beskytter alene retten til at forsamle sig ”uvæbnet". EMRK art. 11 beskytter ”fredelige” forsamlinger.

I første spørgmål af analysen af de to bestemmelser, skal man vurdere om forsamlingen er beskyttet. Er det så allerede her man skal vurdere, om der er tale om en fredelig forsamling? Hvis der ikke er tale om en fredelig forsamling, vil et indgreb så ikke som udgangspunk være ok. Uden man skal tage hensyn til hjemmel, legitimt formål osv?

Tror jeg er lidt forvirret over hvor vurderingen af fredelig skal foretages ift. bestemmelserne. Samt hvilken betydning den har for de andre faktorer.

# data[].attributes.body
Hvis casen handler om et indgreb i retten til personlig frihed, men der slet ikke nævnes noget om domstolsprøvelse, skal man så undlade at behandle det? Eller skal man stadig sige, at der gælder domstolsgarantier, og at man må lægge til grund, at disse er overholdt, idet der intet andet fremgår af faktum?

# data[].attributes.headline
Religionsfrihed og Personlig frihed i EMRK

# data[].attributes.subject
Religionsfrihed og Personlig frihed i EMRK

# data[].attributes.body
Hvis casen omhandler religionsfrihed, og man allerede på forhånd ved at EMRK TP 1 art. 2 passer bedre end EMRK art. 9, behøver man så at komme ind på/nævne art. 9?

Ligeledes, hvis casen handler om frihedsberøvelse/begrænsning i bevægelsesfriheden. Skal man så ligemeget hvad starte med at behandle EMRK art. 5 eller kan man undlade dette og f.eks. blot behandle EMRK TP 4, art. 2.?

# data[].attributes.headline
Krænkelse af Grl og efterfølgende analyse af EMRK

# data[].attributes.subject
Krænkelse af Grl og efterfølgende analyse af EMRK

# data[].attributes.body
Hvis man finder, at der foreligger en klar krænkelse af Grundloven, kan man så stoppe sin analyse efter EMRK efter betingelsen om lovhjemmel, da der jo så ikke er den fornødne lovhjemmel? Vores gruppevejleder og Jens Elo har tydet til, at dette var løsningen - men mange af rettevejledningerne nævner det ikke.

# data[].attributes.body
Hej Zuzanna - normalt for hvert rettighed er der en speciel fremgangsmåde med nogle forskellige trin, eks. tretrinsraketten, der går igen i mange rettigheder. Jeg forstår ikke helt, hvordan man skal behandle øvrige betingelser i forhold til den faste struktur. Hvor hører tilbagekøbsret fx inde under ekspropriationsstrukturen? For journalister under ytringsfriheden, er der 4 betingelser listet op på s. 341 for straffrihed for journalisters undersøgen. Skal man så behandle de 4 betingelser for sig - udover den faste struktur der er i forhold til rettigheden, eller skal man blot forholde sig til de konkrete betingelser der relaterer sig til et specifikt anvendelsesområde i rettigheden? Det varierer formentligt, men mit overordnede spørgsmål er egentligt bare, hvor man skal gruppere de der "ekstra" ting ind, som ikke gør sig gældende for hele rettighedens anvendelsesområde.

# data[].attributes.body
Hvordan sondrer man mellem, hvornår en opgave skal vurderes efter henholdsvis ytringsfriheden og informationsfriheden. I en tidligere eksamensopgave (ordinær 2019-2020) bliver alle aviser, radio- og TV-stationer, samt internetudbydere i Danmark pålagt kun at bringe oplysninger, der kommer fra danske myndigheder.  Overtrædelse af dette pålæg straffes med bøde- eller fængsel til de ansvarlige redaktører/internetudbydere. Det fremgår af rettevejledningen, at dette forhold skal vurderes efter ytringsfriheden som et forudgående indgreb ift. at afskære bestemte ytringer fra offentliggørelse og udbredelse gennem disse medier. Hvorfor skal det ikke vurderes efter informationsfriheden i forhold til mediernes uafhængighed og pluralisme, jf. EMRK artikel 10?

# data[].attributes.body
Hvordan / til hvad kan man bruge EUD-domme? De nævnes for eksempel flere gange ift. retten til at få fjernet bestemte resultater på Google.

# data[].attributes.body
Det essentielle er hvad en given rettskilde - f.eks. en EMD-dom - kan si om en bestemmelse - det være i GRL eller EMRK. Mens Højesterett både kan vurdere en sag efter GRL og EMRK (som jo er national rett etter at konventionen ble inokprert), har EMD kun kompetanse til at anvende EMRK. Overordnet gir det derfor ikke mening at henvise til en EMD-dom i fortolkningen av en GRL-bestemmelse.

# data[].attributes.body
Hjemmelen er som hovedregel en bestemmelse i en national lov (ikke GRL). Men det finnes unntak hvor Grl. er den relevante lovhjemmel. F.eks. hvis du har vurderet at en frihedsberøvelse er i strid med Grl. § 71 (f.eks. fordi en der er anholdt ikke "inden 24 timer" blev stillet for en dommer som er kravet efter Grl. § 71 stk. 3) - her vil du i vurderingen av om en frihedsberøvelse (art. 5) er "i overenstemmelse med den ved lov foreskrevne fremgangsmåde" skulle konstatere krænkelse fordi fremgangsmåten har været i strid med Grl.

# data[].attributes.body
Som utgangspunkt er svaret nej; omfanget af en bestemmelse efter EMRK og GRL, herunder betingelsene, kan være så forskjellige at et forhold skal vurderes efter dem hver især. Det vil mao. ikke nødvendigvis ha noe å si for din vurderingen av et forholds overenestemmelse med EMRK, at GRL er krænket (dog se undtak over). (Det forekommer dog tilfælde hvor bestemmelsene efter EMRK og GRL er så lige (f.eks. beskyttelsen af forsamlingsfriheden) og det kan give mening at vurdere dem samlet.)

# data[].attributes.body
Det er svært at svare på generelt, da - som du selv antyder - det varierer meget fra bestemmelse til bestemmelse. Som overordnet tommelfingerregel vil jeg dog være fristet til å si at de "ekstra" momenter typisk vil være relevante i en proportionalitetsvurdering; det er i hvert fall tilfælde for det forhold du nevner ift EMRK art. 10 og straffrihed for journalister.

# data[].attributes.body
EU-domme har meget lille rettskildemessig verdi i fortolkningen av EMRK og GRL. Typisk vil den ha indirekte relevans på rekkevidden av beskyttelsen av personopplysninger efter EMRK art. 8 fordi EMD selv har vist til EUC og EUDs fortolkninger av denne. Det viktigste er at I får tydeliggjort for sensor at I er klare over at EUD og EMD er forskjellige institutioner og at det er EMD som er den autoritative fortolker av EMRK.

# data[].attributes.body
Da forbudet mot tortur er absolutt, er det ikke på samme måte relevant at vurdere forholdets proportionalitet som ved mange av de andre rettighederne - det er derfor du ikke kan gjenkjenne strukturen. Mao: hvis der foreligger indgreb etter art 3 - dvs. hvis et forhold overstiger minimumsterkselen - foreligger det også krenkelse av art. 3 (i nogle tilfæde vil det dessuden være relevant at notere hvilken kategori forholdet falder ind under, det være nerdævrdigende eller umenneskelig behandling eller tortur).

Når det så er sagt, så er det riktig at det vil foreligge en form for nødvendighetsvurdering i vurderingen av f.eks. en anholdelse. Det er fordi I trods alt blir nødt til at vurdere de konkrete forhold når I anvender art. 3. Det vesentlige vil være at vurdere om f.eks. magtanvendelsen i det konkrete tilfælde, var overdreven eller unødvendig.

# data[].attributes.body
Ja, sistnevnte vil være en god ide.

# data[].attributes.body
Begnrensniger i bevegelsesfriheden (EMRK TP 4 art. 2) er mindre indgribende end begrensninger i den personlige frihed (EMRK art. 5) - det vil derfor typisk enten være relevant at vurdere forholdet etter TP 4 art. 2 hvis opgaveteksten nevner forhold som på side 202-203 i lærebogen.

# data[].attributes.body
Ja(spørsmålet om det foreligger samtykke er for øvrig heller ikke begrenset til art. 8)

# data[].attributes.body
De kravene som oppstilles i citatet fra EMDs dom i Roman Zakharov gjelder kun retsgrundlaget.

# data[].attributes.body
Hvis individet i casen f.eks. bliver anholdt/fængslet fordi vedkommende har ytret sig. Skal man så både behandle frihedsberøvelsen og ytringsfriheden.

I nogle eksamensopgaver har rettevejledningerne lagt op til behandling af flere bestemmelser for samme hændelse. Skal man derfor også behandle de forhold, som opgaven måske ikke ligger mest op til?

# data[].attributes.body
Hvis du kikker på side 194 i lærebogen vil en tvangsanbringelse typisk skulle vurderes efter EMRK art. 5 dersom opgaven handler om anbringelse på et detentionscenter eller fængsel. Hvis opgaven primært handler om at tvangsanbringelsen utgjør et indgreb i familielivet (fordi den gjør samvær mellem foreldre og børn umulig eller begrenset), skal forholdet i stedet vurderes etter EMRK art. 8.

# data[].attributes.body
Retten til religionsfrihed er på mange måter at se "inherent" i forbudet mod religiøs indoktrinering i skolen. Det vil komme an på opgaveteksten, men hvis det er tale om religionsfrihed i skolen, kan man som utgangspunkt begrense analysen til TP. (det her er lidt som med forsamlingsfriheden og indreb som rammer meningstilkendegivelser, dvs. ytringsfriheden)

# data[].attributes.body
Det er meget svært at svare på generelt, men det står ganske godt oppsummert i lærebogen på side 100-102. Typisk er det dog ikke formålsvurderingen som volder problemer, men heller proportionalitetsvurderingen hvor det formål staten søker at opnå (ikke) kan rettferdiggjøre et indgreb.

# data[].attributes.body
Vi gjennomgikk kriteriene i seminar 9 - se du kan se slides fra undervisningen.

# data[].attributes.body
Det kommer an på om du vurderer forholdet etter EMRK eller GRL, jfr. video ifm retten til en rettferdig rettergang.

# data[].attributes.body
Dette vil bero på opgavens formulering og den analyse I foretar (eksamen fra F23 er et godt eksempel på dette). Det beste I kan gjøre her er derfor å lese og prøve å besvare så mange tidligere eksamensopgaver som mulig og lese de tilhørende rettevejledninger.

# data[].attributes.body
Jo, helt riktig - bestemmelsene beskytter kun retten til "ubevæbnet" (GRL) / "fredelig" (EMRK) forsamling - dvs. at hvis en forsmlaing er bevæbnet eller ufredelig så kan den opløses. En av øvelsesopgavene ga god aneldning til å foreta analysen i praksis; hvis du ikke hadde anledning til å innlevere den vil det være en god ide å prøve å løse den og kikke til retteveiledningen og slides ifm gjennomgangen.

# data[].attributes.body
Jeg er ikke sikker på om jeg forstår spørsmålet riktig, men som utgangspunkt behøver man ikke å gå videre i analysen dersom man konstaterer en krenkelse på et tidlig trin i processen, nej.

# data[].attributes.body
Veldig godt spørsmål. Jeg har ikke lest den eksamensopgaven du henviser til, men ut fra din beskrivelse ville jeg også mene at det ville være opplagt også å vurdere forholdet mht informationsfriheden. Det ville dog nok være tilstrekkelig at nevne og vurdere det samlet etter art 10.

# data[].attributes.body
Yes, det er riktig.

# data[].attributes.body
Under vurdering af artikel 3, hvor i strukturen vil du mene at sårbarhedsvurderingen skal være?