# data[].attributes.body
Som ssa/ssh har vi en vigtig rolle i forhold til at igangsætte eventuelle træningsforløb.
Vi observere og dokumentere på ændringer, yde hjælp ud fra en rehabiliterende tilgang, hvor formålet er at støtte borgeren i at leve et aktivt og selvhjulpent liv.
Vi motiverer, støtter og guider til en mindre afhængig tilværelse.
Det er vores opgave at være opmærksom på borgerens ønsker og behov, derfor skal vi sørger for at have et godt kendskab til borgerens livshistorie.

# data[].attributes.body
Fysiske behov - Karl opfylder disse behov, da han træner med håndvægte, bevæger sig rundt i sin kørestol, støvsuger. Han sover godt om natten og har en god appetit.

Tryghed - Han er tryg, da vi sammen er kommet frem til et godt forløb. Han er tryg ved os fagfolk som kommer i hjemmet og ved at have sin familie.

Sociale behov -Disse behov er også opfyld, da han ses med naboer/venner jævnligt.

Ego behov - af en mand på 100 år har Karl selvtilliden i orden og gå på mod.

Selvrealisering - Det hæmmer Karl lidt, at han inders inde godt ved at han ikke kommer til at køre bil igen. Men han realisere sit ønske om at rode i biler igen, ved at træne sine muskler med vægte.

# data[].attributes.body
Begribelighed - Karl griber det rigtig godt an. Han er aktiv deltagende, og gør en stor indsats.

Håndterbarhed - Han giver ikke op, har stort gå på mod og kommer ofte med jokes om hans nedsatte funktioner.

Meningsfuldhed - Det tydeligvis mening for ham, da der sker fremskridt uge for uge.

# data[].attributes.body
Karl er livsglad.
Han har ingen spekulationer om sin økonomi, da både hus og bil er betalt. Han har et godt naboskab hvor de mødes hver anden uge til kortspil. Børn og børnebørn kommer jævnligt.
Alt i alt er Karl glad for sin tilværelse, det eneste der går ham på er om han kan køre bil igen eller om ikke andet komme til at rode i biler i garagen.

# data[].attributes.body
: Rehabiliteringsforløb skal bygge på de metoder, der har størst effekt, og de professionelle skal arbejde ud fra den bedste faglige viden og praksis og så vidt muligt anvende evidensbaserede indsatser, målemetoder med mere.
: Det er vigtigt kontinuerligt at sikre, at man arbejder i overens- stemmelse med den aktuelt bedste viden, der findes i relation til ældre og rehabilitering.
: Det betyder, at den enkelte kommune skal tænke over, hvordan man indretter sin organisation, så der er det bedste grundlag for effektivt at indsamle og udbrede den nyeste viden.
: Det stiller samtidig krav om adgang til uformel kompetenceudvikling eller løbende praksisnær læring i form af fx refleksion, supervision, sidemandsoplæring og coaching af de enkelte faggrupper.
: Socialstyrel- sen har udgivet fire rapporter, der beskriver aktuelt bedste viden om rehabiliteringsindsatser (Socialstyrelsen 2013)

# data[].attributes.body
Selve rehabiliteringsforløbet skal planlægges sammen med borgeren med de aftalte mål som det styrende element.
: Mange kommuner har gode erfaringer med, at der udarbejdes en fælles plan med mål, delmål og handlinger, som alle fagfolk arbejder ud fra. En rehabiliteringsplan, der er tilgængelig for både fagpersoner, borgeren og eventuelt pårørende kan danne udgangspunkt for løbende dokumentation og evaluering af forløbet.

: Planen bør løbende justeres, så den hele tiden passer til borgerens aktuelle behov. Hvis målsætningen fx ændrer sig, fordi det viser sig, at borgeren genvinder sin funktionsevne hurtigere end først antaget, skal de nye mål og handlingerne, der leder derhen, fremgå klart af planen.

# data[].attributes.body
: For at sikre at indsatsen er hensigtsmæssig og effektiv, skal der være klarhed over, hvem der har hvilke opgaver og kompetencer i forløbet, og borgeren skal opleve et rehabiliteringsforløb, hvor indsatser, mål
og hverdagslivet i øvrigt hænger sammen.
: Dette kan fx løses ved at udpege en forløbsansvarlig fagperson for hvert enkelt rehabiliterings- forløb, som har til opgave at være tovholder for forløbet og inddrage de relevante fagligheder.
: Rehabiliteringsforløb skal ikke blot koordineres i forhold til den enkelte faggrupper, enheder og sektorer, men også i for- hold til det liv, borgeren lever og ønsker at leve, så der fx tages højde for, at borgeren har færre kræfter de dage, han eller hun deltager i sociale aktiviteter.

# data[].attributes.headline
REH. 5. Tværfagligt og tværsektorielt samarbejde.

# data[].attributes.subject
REH. 5. Tværfagligt og tværsektorielt samarbejde.

# data[].attributes.body
: Rehabiliteringsforløb forudsætter ofte, at forskellige faggrupper og sektorer samarbejder – borgerens behov afgør graden af tværfagligt og tværsektorielt samarbejde.
: Det vigtige, er borgerens behov, der er styrende, og at der løbende sker en vurdering af behovet for at ind- drage forskellige faggrupper.
: Det tværfaglige samarbejde kan foregå internt i kommunen, ved at forskellige faggrup- per og/eller enheder skal samarbejde, fx social- og sundhedspersonale, sygeplejersker, fysio- og ergoterapeuter, diætister, demenskoordinatorer, audiologopæder m.fl
: Indgangen til hjemmehjælp sker for en stor gruppe borgere via syge- huset i forbindelse med udskrivning til eget hjem eller via den prak- tiserende læge eller det forebyggende hjemmebesøg. I disse tilfælde er det afgørende at sikre et stærkt tværsektorielt samarbejde omkring det rehabiliteringsforløb, der igangsættes.
: Forskellige faggrupper arbejder sammen for at kunne overbringe hinanden borgerens mål og problemstillinger.
: Det er fx vigtigt at være opmærksom på at koordinere indsatserne i en eventuel genoptræningsplan i forlængelse af et sygehusophold (sundhedslovgivningen) med indsatserne i et kommunalt rehabilite- ringsforløb.
: Et stærkt samarbejde : af fagfunktioner, forvaltnin- ger og sektorer kan ledes af, at borgerens mål er styrende for indsatsen, sådan at alle faggrupper arbejder om et fælles mål.

# data[].attributes.headline
REH. 4. Målorienterede og tidsafgrænsede forløb.

# data[].attributes.subject
REH. 4. Målorienterede og tidsafgrænsede forløb.

# data[].attributes.body
Et rehabiliteringsforløb er en målrettet og tidsafgrænset samarbejds-

proces, hvor mål og delmål for forløbet defineres og fastsættes i et samarbejde mellem borgeren og fagpersonerne.
: Målene skal være realistiske i forhold til borgerens ressourcer, og indsatserne skal være egnede til at nå målene i samarbejde med borgeren.
: Center for kliniske retningslinjer (2013) har udarbejdet en retningslinje om systematisk anvendt målsætning i rehabilitering til borgere over 65 år. Systematisk målsætning  af rehabiliteringsforløb, fordi det motiverer borgeren til at deltage.
: Borgerens mål : Hvis borgerens mål fx er at kunne deltage i sociale aktiviteter i en forening, kunne delmål herunder være at vare- tage personlig pleje, kunne gå på trapper, kunne ringe efter en taxi osv.
: At rehabiliteringsforløb tidsafgrænsede. fx tre måneder afhængig af borgerens situation, og at der sker en løbende opfølgning, så mål, delmål, indsatser og tidsramme fortsat stemmer overens.
: Tids- rammen bør fastsættes ud fra borgerens behov og kan således være kortere eller længere end på tre måneder.
: Tidsafgrænsningen bidrager til en fokuseret indsats fra såvel fagpersoner som borger mod at nå de fastsatte mål.

# data[].attributes.headline
REH. 3. Helhedsorienteret tilgang i forhold til borgens samlet livssituation.

# data[].attributes.subject
REH. 3. Helhedsorienteret tilgang i forhold til borgens samlet livssituation.

# data[].attributes.body
: Rehabiliteringsforløb sigter mod at forbedre borgerens samlede funk- tionsevne og kan rette sig mod problemer af både sygdomsmæssig, psykosocial og funktionsmæssig karakter.
: Målet er at ændre de forhold, der har indflydelse på, at borgerens funktionsevne er nedsat, og at han eller hun derfor har behov for hjemmehjælp. Sammen med borgeren finder fagpersonerne frem til, hvilke forhold der kan forbedres og hermed fremme mulighederne for et mere selvstændigt hverdagsliv.
: Det kan dreje sig om at styrke netværket, ændre de fysiske rammer i boligen eller nærmiljøet, fx ved at installere hjælpemidler, eller om at styrke de personlige mestringsstrategier.
: Eller det kan dreje sig om træning i daglige aktiviteter, fx rengøring eller indkøb. Det kan også dreje sig om træning af sociale aktiviteter som fx at deltage i forenings- liv eller etablere kontakt til netværket, og endelig kan rehabiliteringen også handle om at træne kroppens fysiske formåen som fx at få bedre muskelstyrke og kondition. Der vil ofte være brug for en kombination af de forskellige indsatsområder.

# data[].attributes.headline
REH. 2. Indviduel og fleksibel tilrettelæggelse med afsæt i borgerens behov.

# data[].attributes.subject
REH. 2. Indviduel og fleksibel tilrettelæggelse med afsæt i borgerens behov.

# data[].attributes.body
: Et rehabiliteringsforløb bør indledes med en tværfaglig udredning af de områder, der er relevante for den pågældende borger.
: Udredningen danner grundlag for målene med indsatsen. Mål og indsatser i reha- biliteringsforløb varierer således fra borger til borger og afhænger af borgerens aktuelle ressourcer og behov samt ønsker for sit eget liv.
: Derfor må kommunen have en bred vifte af rehabiliteringsindsatser at trække på i tilrettelæggelsen af de enkelte forløb, og forløbet må planlægges i samarbejde med borgeren og eventuelt pårørende.

# data[].attributes.headline
REH. 1. Borgerens aktive deltagelse i forløbet.

# data[].attributes.subject
REH. 1. Borgerens aktive deltagelse i forløbet.

# data[].attributes.body
: Formålet med rehabilitering er i samarbejd med borgeren at fremme borgerens mulig- hed for at klare sig selvstændigt og forbedre livskvaliteten, så borgeren bevarer og styrker sin funktionsevne også i tiden efter rehabiliterings- forløbet.

: At arbejde med motivation i rehabiliteringsforløb handler om at tage udgangspunkt i, hvilke forandringer borgeren selv er motiveret til at arbejde med. Det er derfor vigtigt, at fagpersonen ved rehabilitering taler med borgeren om, hvilke mål han eller hun vil arbejde imod.
: Efter en fælles vurdering  skal disse mål bruges i rehabilite- ringsforløbet, i stedet for at fagpersonen fortæller borgeren, hvad der er nødvendigt.
Det er vigtigt løbende at have fokus på borgerens motivation. Have dialogen med den enkelte borger og eventuelt også borgerens pårørende omkring formålet med forløbet.
: Hvis det ikke lykkes fag- personerne at fremkalde borgerens motivation for at indgå i et reha- biliteringsforløb,  laves en ny faglig vurdering , skal der tilbydes en anden hjælp end rehabiliteringsforløb.

# data[].attributes.body
Grundprinciper er baseret på, hvad der skal til for at skabe et rehabiliteringsforløb med positiv affekter af de kommunale ressourcer. I det følgende bliver de otte grundprincipper nærmere beskrevet. Grundprincipperne kan udgøre en rettesnor i kommunernes planlægning af rehabiliteringsindsatser.

: 1 Borgernes aktive deltagelse i forløbet.
: 2 Indviduel og fleksibel tilrettelæggelse med afsæt i borgerens behov.
: 3 Helhedsorienteret tilgang i forhold til borgerens samlet livssituation.
: 4 Målorienterede og tidsafgrænsede forløb.
: 5 Tværfagligt og tværsektorielt samarbejde.
: 6 Koordinerede forløb.
: 7 Planlægning .
: 8 Vidensbasering og kvalitet.

# data[].attributes.body
den rehab. tilgang er måden vi gør det på, og at have fokus på alt det som borgeren kan selv.

# data[].attributes.body
Et rehabiliteringsforløb inddeles i fem faser:
1. Visitation -
2. Udredning -
3. Målsætning -
4. Målrettede indsatser og opfølgning -
5. Afslutning og eventuelt revisitation -

# data[].attributes.body
Rehabiliteringsforløbet er en målrettet og tidsbestemt samarbejdsproces mellem borger, pårørende og fagfolk.
Formålet med et rehab. forløb er at sørge for at borgeren mestre sine ADL aktiviteter og dermed opnår et mere meningsfyldt og selvstændigt liv.

SMART-modellen er et godt redskab at bruge i et rehab. forløb. da man bruge den til at hjælpe borgenen med at skabe ligevægt, ved enten at øge ressourcerne eller nedsætte belastningerne. Der ved opnår borgeren en forbedret egenomsorg.

specifikt - vi vil arbejde på at få Karl til at kunne klare sine ADL aktiviteter igen, ved at have delmål. Der vil tilknyttes en ergoterapeut til træningsforløb.

målbart - Hjælp til selv hjælp, så han så han selv kan se at han klare sig godt.

attraktivt - vi vil motivere ham, og falder hans motivation, vil vi benytte en motiverende samtale.

realistisk - målet er realistisk, da flere fagpersoner er inde over, og Karl er meget fokuseret på vores fælles mål.

tidsbestemt - Vi har aftalt at vi køre forløbet over 12 uger, med opfølgning efter 4 og 8 uger og til slut en evaluering på 12 uge, hvor vi vurdere målet og evt. videre forløb.

Rehabiliteringsforløbet er en målrettet og tidsbestemt samarbejdsproces mellem borger, pårørende og fagfolk.

Formålet med et rehab. forløb er at sørge for at borgeren mestre sine ADL aktiviteter og dermed opnår et mere meningsfyldt og selvstændigt liv.

SMART-modellen er et godt redskab at bruge i et rehab. forløb. da man bruge den til at hjælpe borgenen med at skabe ligevægt, ved enten at øge ressourcerne eller nedsætte belastningerne. Der ved opnår borgeren en forbedret egenomsorg.

# data[].attributes.body
Et resultat, hvor en person har genvundet, udviklet eller vedligeholdt sin funktionsevne, i et omfang så den svarer til personens egen opfattelse af selvstændigt og meningsfuldt liv.

# data[].attributes.body
Karl
100 år Ung.
Karl er uddannet automekaniker.
Han har haft eget værksted i 40 år.
Har trænet med håndvægte hjemme.
Han bor i eget hus.
Har kørestol.

Livstilssygdomme
Hjertekar sygdom - (Blodprop, halvsides lammet, kan dog bruge sin arm moderat)

Funktionsevne
2 moderatebegrænsninger.

Indsatser:
Rh rengøring.
Rh hverdags aktiviteter.
Rh tilberede/anrette mad
Rh personligpleje.
Rh tøjvask.
Rh tilsyn/omsorg.
Genoptræning af funktionsnedsættelse.