# data[].attributes.body
První republika je označení pro Československou republiku, která se skládala z Čech, Moravy, Slezska, Slovenska a Podkarpatské Rusi. Toto období trvalo od 28.10. 1918 až do 30.9. 1938. Prezidenty byli T. G. Masaryk a později Edvard Beneš. Počet obyvatel byl kolem 13 milionů, motto zní "Pravda vítězí". V tomto období vzniklo sociální pojištění a nová měna (Československá koruna). Mezi obyčejnými lidmi se po válce nejdříve šířila nezaměstnanost, bylo špatné hospodářství - málo zboží, na příděl. Poté přišel vzrůst.
Anežka a Zuzka

# data[].attributes.body
Velká mostecká stávka je název hornické stávky, která proběhla v období od 23. března do 19. dubna 1932 na dolech v severozápadních Čechách a byla podpořena i menšími stávkami na Kladensku a Ostravsku. Stávka byla jednou z reakcí na negativní dopady, které měla velká hospodářská krize  na pracující. Hlavními požadavky stávkujících bylo zastavit snižování mezd a propouštění horníků. Po jejich částečném splnění byla stávka ukončena. Stávky se zúčastnilo několik tisíc horníků z 31 dolů a stala se největší stávkou v Československu, která nebyla potlačena. Po roce 1948 byla Velká mostecká stávka oficiálně vykládána jako boj horníků pod výhradním vedením KSČ proti buržoazii. Heslem stávky bylo Jednota – Stávka – Vítězství.
Příčiny

Velká hospodářská krize se v Československé republice projevila na konci roku 1930, kdy prudce stoupl počet nezaměstnaných. Kromě propouštění podniky reagovaly na snížení poptávky krácením pracovní doby až na dva či tři dny v týdnu. Rovněž mzdy se velmi snižovaly. V létě 1931 propukla v Československu úvěrová krize, která dopadla tvrdě na těžký a strojírenský průmysl.
David M. a Milda

# data[].attributes.body
Druhá republika je označení pro politický systém Československa v období od 1. října 1938 do 15. března 1939, tedy v období od Mnichovské dohody do německé okupace Čech a Moravy. Není bez zajímavosti, že již necelý měsíc po Mnichovu, 21. října 1938, Hitler vydal tajnou směrnici o likvidaci Rest–Tschechei (zbytku Česka).
Druhá republika následovala po první republice a během 166 dní její existence došlo fakticky k federalizaci země vznikem autonomní slovenské země a Karpatské Ukrajiny se samostatnými vládami. Druhá republika byla vlivem Mnichovské dohody a následně první vídeňské arbitráže podstatně menší než její předchůdci. Oproti ní také začal její výrazně nedemokratický charakter s řadou omezení svobod svých občanů.
Roman, Dominik, Ondra Sk.

# data[].attributes.body
Protektorát Čechy a Morava byl vyhlášen 16. března 1939 a trval až do roku 1945, kdy byl mezi dny 5. až 8. května zrušen. Stejně jako Slovenský štát byl protektorát satelitním státem Třetí říše. V protektorátu byl sice zvolený prezident    Emil Hácha, žádnou moc ale neměl, všechna moc patřila říšskému protektoru K.H. Frankovi. Od vyhlášení protektorátu byl Hácha aktivní v bránění poněmčení národa a musel mnohokrát ustupovat K. H. Frankovi, z tohoto vyplývá neoblíbenost Háchy jako prezidenta a považování ho za zrádce. Toto tvrzení je však neopodstatněné, Hácha nikdy z vlastní vůle nespolupracoval s Němci. Jeho snahy měly za následek pomalejší poněmčování a začleňování do Říše, avšak od doby, kdy se protektorem stal Reinhard Heydrich, byly jeho snahy zašlapány do země. Heydrich začal naplňovat své plány o kompletním začlenění protektorátu do říše. Jeho snahy nikdy nebyly dotaženy do konce, v roce 1942 byl na Heydricha spáchán atentát. Atentát, který provedl Jan Kubiš a Josef Gabčík, rozpoutal takzvanou Heydrichiádu, při které byly vypáleny obce Lidice a Ležáky, dále stouply počty transportů do vyhlazovacích táborů a hromadné popravy byly na denním pořádku. Jeden  z prvních obětí Heydrichiády byl český prozaik Vladislav Vančura. Po konci Heydrichiády, která sice měla mnoho obětí, ale zabránila uskutečnění Heydrichových plánů o plném začlenění protektorátu do Říše, se stal protektorem opět K. H. Frank. Po atentátu stále probíhaly transporty do vyhlazovacích táborů avšak už nikdy v takové míře jako během a před Heydrichiádou. Probíhaly zločiny proti lidskosti v pevnosti Terezín a popravy gilotinou na Pankráci, kde zemřelo mnoho lidí na následky výslechů a mučení gestapem. Konec protektorátu byl všem obyvatelům jasný od vstupu Sovětů do Polska a dobytí Paříže spojenci.
Protektorátu se následně válka dotkla při bojích na Ostravsku a vstupu Američanů do Plzně. 5. května 1945 se v Praze rozhořelo povstání, které začalo v budově rozhlasu, o kterou se následně svedla bitva, kterou povstalci vyhráli, avšak rozhlas byl zničen zásahem bomby. Už v ten den začaly v Praze růst barikády, které měly blokovat průchod německých vojsk přes Prahu do Plzně. Německá armáda se chtěla zoufale dostat do amerického zajetí, tudíž chtěli projít Prahou stůj co stůj. Povstalci, kteří měli jen ruční zbraně, neměli proti Němcům šanci, ale této fatální prohře zabránili Vlasovci, kteří si také chtěli zlepšit reputaci u spojenců, aby je vzali do jejich zajetí a ne do sovětského. Němci by povstání možná i potlačili, ale jak se Sověti blížili k Praze, rozhodli se s povstalci vyjednávat. Povstalci svolili k průchodu německých vojsk za podmínky, že všechny zbraně a vozidla musí odevzdat. Několik hodin na to dorazila do Prahy sovětská vojska a dne 9. května 1945 skončilo pražské povstání a tím i éra protektorátu Čechy a Morava.
Pepa a Jonáš

# data[].attributes.headline
Třetí Československá republika 1945 - 1948

# data[].attributes.subject
Třetí Československá republika 1945 - 1948

# data[].attributes.body
Označuje předtotalitní poválečné období Československa v letech 1945–1948, následující po První republice, jež skončila Mnichovskou konferencí, a Druhé republice, končící vyhlášením slovenské samostatnosti 14. března 1939 a následným zřízením Protektorátu Čechy a Morava. Za datum oficiálního ustavení politického systému lze považovat jmenování vlády Československé republiky v Košicích 4. dubna 1945.
Název odkazuje na kontinuitu s předchozí První republikou a Druhou republikou, tedy dvěma meziválečnými československými státními uspořádáními. Třetí republika představuje přechod od demokratického státu, budovaného po vzoru Francie a Spojeného království k totalitnímu socialistickému státu, lidově demokratické republice, orientované na Sovětský svaz. Prezidentem se stal tak jako před válkou Eduard Beneš. Rozloha Československa se vrátila do tvaru První republiky až na Podkarpatskou Rus, která byla odevzdána Sovětskému svazu. Dnes je Podkarpatská Rus součástí Ukrajiny.
V roce 1947 zasáhlo republiku katastrofální sucho. Musely být sníženy příděly potravin, a ani dodávka obilí ze Sovětského svazu nepomohla tak, jak hlásali komunisté. Navíc značné zatížení byrokracií spolu se znárodněnými podniky, ukazovaly neefektivitu a nekonkurenceschopnost výrobků na zahraničních trzích. Produktivita tak klesla hluboko pod předválečnou úroveň.

Další ranou poválečné ekonomice Československa bylo odmítnutí Marshallova plánu.

# data[].attributes.body
Komunistický převrat je vnímán jako přechod od demokracie k totalitě, který vede k připojení ČSR k Sovětskému svazu. Následný tlak na Čechy a Slováky, který vedl k ekonomickému úpadku země a obrovské emigrační vlně obyvatelstva. Únorovou vládní krizi odstartovaly nevyřešené politické kauzy a čistky mezi veliteli ve Sboru národní bezpečnosti, prováděné ministrem vnitra. V jehož čele stál komunistický ministr Václav Nosek.
V květnu 1946 se uskutečnily v ČSR poslední demokratické parlamentní volby, jasně v nich zvítězila KSČ (40%) hlasů, předsedou vlády se stal Klement Gottwald) a komunisté začali obsazovat klíčové posty ve vládě a ve státní správě (např. tajná Státní bezpečnost) a současně začali prostřednictvím nastrčených „špiónů“ získávat vliv i v ostatních politických stranách.

V Československu (ČSR, později ČSSR) se chopila definitivně moci Komunistická  strana Československa (KSČ) a držela ji až do listopadu 1989, tento převrat byl vyústěním politické situace na našem území po druhé světové válce.
Tom a Tom

# data[].attributes.body
Politické procesy v padesátých letech, zahájené po sovětském vzoru, měly za úkol vystrašit odpůrce komunistického režimu. Právní oporou politických procesů bylo schválení zákona na ochranu demokratické republiky. V první fázi se oběťmi stali představitelé nekomunistických proudů a církví. Pak se systém obrátil proti některým svým tvůrcům. Nejbrutálnější politické procesy se staly ustanovením tzv. Barákovy komise v lednu 1955. Mezi odpůrce komunistického režimu se řadila i Milada Horáková. Ta po studiu právnické fakulty pracovala na pražském magistrátu v oboru sociální péče. Tam tvrdě pracovala a bojovala například za lepší postavení žen ve společnosti. Po válce se dostala do širšího povědomí, založila časopis Vlasta a dostala se do parlamentu. Byla velmi aktivní proti komunistickému režimu, kvůli němu byla taky, spolu se svým manželem, nakrátko zatčena. Miladu Horákovou 27. září zatkla Veřejná bezpečnost, neměli ji v plánu popravit, avšak Stalin na ně vyvíjel tlak, a tak byli nuceni, i přes celostátní petice a protesty, Miladu Horákovou 27. června popravit. Milada o milost nežádala, její rodina a lidé jako Einstein a Churchill ano.
Šárka a Josefka

# data[].attributes.body
Rok 1948 až 1989 je období Československa, kdy vládla komunistická strana. Celé období zahájil únorový převrat a režim ukončila až sametová revoluce.
Za nejkrutější dobu se považuje ta po převratu a v první pol. 50. let.  Odpůrci režimu mohli emigrovat, být aktivní v disentu a nebo je režim agresivně odstranil. V tomto období komunisté znárodnili podniky nad 50 zaměstnanců a  rozdělili statky nad 50 ha. Už v září byl schválen Zákon o táborech nucené práci - tzv. Gulazích.
K velkým změnám došlo v hospodářství, kde se zařadil těžký průmysl a začaly pětiletky. Pár let po smrti Stalina a Gottwalda byla vydána nová ústava a nastala chvíle jistého uvolnění.
1. ledna 1969 se Československo proměnilo na federaci dvou států-České socialistické republiky a Slovenské socialistické republiky.
19. ledna 1969 se na Václavském náměstí v Praze upálil student Jan Palach na protest proti potlačování svobody. Po třech dnech utrpení v nemocnici zemřel. V následujících dnech zaznamenala Veřejná bezpečnost řadu Palachových následovníků, z toho dva na následky popálenin zemřeli: dělník plzeňského pivovaru Josef Hlavnatý a 25. února student Jan Zajíc.
9. května 1974 pro veřejnost otevřel první úsek pražského metra, část dnešní trasy C.
V březnu 1976 komunistická policie pod záminkou výtržnictví zatkla všechny členy legendární undergroundové skupiny The Plastic People of the Univers.
6. a 7. ledna 1977 současně v několika západoevropských novinách vyšlo Prohlášení  Charty 77, sestavené hlavně Václavem Havlem a Pavlem Kohoutem. Na jeho základě vznikla stejnojmenná nenucená sdružení občanů, kritizující komunistický režim za porušování lidských a občanských práv.
2. března 1978 vzlétl do vesmíru jediný český kosmonaut Vladimír Remek. Český národ tak byl třetí ve vesmíru, hned po Sovětském svazu a Spojených státech.
18. listopadu 1983 bylo v Praze po sedmileté rekonstrukci znovu otevřeno Národní divadlo.
31. ledna 1984 provedli lékaři pražského IKEM první úspěšnou transplantaci srdce ve východní Evropě.
26. dubna 1986 došlo k havárii sovětské jaderné elektrárny Černobyl.
21. srpna 1988 se v Praze na Václavském náměstí konalo protestní shromáždění několika tisíc lidí k 20. výročí vpádu vojsk Varšavské smlouvy do Československa.
Bětka a Rebeka, Nela a Verča

# data[].attributes.body
S příchodem nové ústavy v roce 1960 byl zaveden i nový státní znak. Po únoru 1948 se začalo uvažovat o doplnění státního znaku. Nejprve došlo ke změnám na vlajkách vojenských plavidel, kde malý státní znak byl nahrazen červenou pěticípou hvězdou. V roce 1960 byl zavede nový a jediný státní znak. Ten červeně a zlatě orámovaný erb a na něm byl dvouocasý lev, ovšem bez koruny, ta byla nahrazena hvězdou.
Vláďa a Lukáš

# data[].attributes.body
Proběhl vpád armád ze zemí Varšavské smlouvy do ČSSR.
Vpád se udál v noci na 21.8. 1968.
Důvodem intervence byly reformy pod názvem Pražské jaro.
Hlavní podíl na invazi měly armády SSSR menšinový pak Polska, Maďarska, Bulharska, NDR.
Představitelé reforem byli zatčeni a zavlečeni do SSSR.
Postupně došlo k odvolání většiny reforem.
Odpor obyvatelsva byl definitivně zlomen při prvním výročí okupace.
Zajímavosti:
- byla znovuzavedena cenzura
- SSSR zavedl úřad pro tisk a informace, ten třídil a kontroloval media, televizi, rozhlas.
- byl zákaz slov: okupant a okupace
- v 1:50 vyřadily armády SSSR z provozu středovlnový vysílač, signál, který však běžel po drátě, však SSSR unikl, a tak soukromé osoby dvakrát odvysílaly zprávy o invazi.
Kuba a David H.

# data[].attributes.body
Sametová revoluce neboli něžná revoluce se označuje, protože nebyla násilná a nikdo nezahynul. Jinak je to také období změn v Československu mezi 17. listopadem a 29. prosincem, které vedly k pádu komunistického režimu a přeměně politického zřízení na pluralitní demokracii, v oblasti hospodářství plánované ekonomiky na tržní.
K podstatnému urychlení změn přispěl rozpad bývalého Sovětského svazu a narůstající nespokojenost velké většiny obyvatelstva.
V čele stálo Občanské fórum s Václavem Havlem, který se stal prezidentem po komunistickém pádu. Z převážně studentské revoluce se nestal teror a VB byla v klidu a nikomu neublížila, a proto novináři pojmenovali ,,Občanskou revoluci'' jako sametovou.
Vojta a Erik

# data[].attributes.headline
Československá federativní republika 1989 - 1992

# data[].attributes.subject
Československá federativní republika 1989 - 1992

# data[].attributes.body
Prezident Václav Havel předložil návrh o změně státních symbolů, jméno armády a názvu. Havlův záměr byl přejmenovat ČSSR na ČSR. Většina českých i slovenských politiků, ale s přejmenováním nesouhlasili a chtěli republiku přejmenovat na ČSFR. Češi preferovali " Československá federativní republika", ale Slováci preferovali "Česko-Slovenská federativní republika". Řešení přišlo 9. dubna 1990, kdy se shromáždění shodlo na názvu Česká a Slovenská federativní republika. Po zdárném vytvoření nového názvu česko-slovenské spory neutichly a vyústily v zánik Československa.
Dan a Ondra St.

# data[].attributes.body
1.1. 1993 vznikla Česká republika.
S rokem 1993 zmizela původní daň obratu a byla nahrazena novou daní (DPH).
1. prezidentem se stal Václav Havel.
19.1. 1993 se stala členem OSN.
8.2. 1993 proběhla měnová reforma, odluka-koruna česká.
22.2 1993 Česká republika se stala členem UNESCO.
27.3. 1993 na třídenní návštěvu přijela britská královna Alžběta II.
1994 1.března vstoupila v platnost dohoda o volném obchodu mezi ČR, SR, Polskem a Maďarskem.
1994 18.-19.11.- proběhly volby do zastupitelstev obcí.
1995 bylo zpoplatněno používání dálnic a rychlostních silnic.
1996- 31.5-1.6. proběhly volby Poslanecké sněmovny.
14.-15.12. 1997 byl na 8. kongresu ODS v Poděbradech potvrzen jako premiér v demisi Václav Klaus a porazil tak svého vyzyvatele.
1997 - 14.2. schválily obě komory Parlamentu ČR Česko-německou deklaraci.
20.1. 1998 byl Václav Havel zvolen českým prezidentem na 2. funkční období.
1.1. 2000 vstoupilo v platnost rozdělení České republiky do 14 krajů.
2002 12.6. prezident Václav Havel jmenoval Vladimíra Špidlu předsedou vlády.
28.2. 2003 Václav Klaus byl zvolen novým prezidentem.
15.2. 2008 byla ukončena platnost 50halířových mincí.
23.12. 2011 konal se státní pohřeb Václava Havla.
8.3. 2013 funkce hlavy státy se ujal první přímo zvolený prezident Miloš Zeman.
1.3. 2020 byly potvrzeny první 3 případy nakažení Covid-19 v ČR.
11.3. 2020 uzavření všech škol v ČR kvůli pandemii Covid-19.
24.7. 2022 v Českém Švýcarsku vypukl rozsáhlý požár.
Adéla a Gabča, Laura a Rebeka G.