# data[].attributes.body
Det korte svar på dette spørgsmål er: Ikke ret meget! For der er meget, meget lidt forskning, der undersøger, om og evt. hvordan børn i 0-2-årsalderen "smitter" hinanden med sprog.

Det tætteste, vi kommer på et studie af børn i 0-2-årsalderen, er et norsk studie (Ribeiro m.fl., 2017).

Studiet undersøger , om det påvirker børns sprog i positiv retning ved 4 år, hvis kammeraterne i dagtilbuddet har gode evner til at producere verbalt sprog ved 2 år.

Studiets finder IKKE en sammenhæng mellem kammeraternes sproglige kompetencer ved 2 år og børnenes sproglige niveau ved 4 år.

Til gengæld viser studiet, at barnets eget sproglige niveau ved 2 år meget stærkt forudsiger, hvordan barnets sproglige niveau vil være ved 4 år. Så jo bedre sprog barnet selv har ved 2 år, desto bedre sprog har barnet også ved 4 år.

# data[].attributes.headline
Hvad består myten i? Og hvor mon den kommer fra?

# data[].attributes.subject
Hvad består myten i? Og hvor mon den kommer fra?

# data[].attributes.body
Børn ser hinanden og imiterer andre børn fra de er ganske små. Dermed "smitter" de også hinanden på godt og ondt med mange forskellige kompetencer fra den tidlige barndom. Der er fx forskning, som viser, at det at være sammen med jævnaldrende kan bidrage positivt (eller negativt) til fx tidlige sociale kompetencer, og at negative lege-miljøer kan påvirke børnene i retning mod bl.a. mere udadreagerende adfærd, manglende motivation og passivitet (se fx Ribeiro m.fl. 2017).

Det er derfor nærliggende at tænke, at de 0-2-årige også "smitter" hinanden med sprog.

I et ret nyt, dansk studie, har forskerne været ude i danske vuggestuer og lave observationer af hverdagspraksis. Forskerne konkluderer, at i 33 % af observationer er børnene uden umiddelbar tilstedeværelse af en voksen i leg og egne aktiviteter (Slot m.fl., 2023, s. 10)​

I lyset af denne undersøgelse ville det - ud over at være en nærliggende tanke, at børn smitter hinanden sprogligt - også være en pædagogisk trøst, at de små får noget sprogligt ud af at være sammen med hinanden, når nu der ikke altid er en voksen til stede.

Men gør de så det? - smitter de 0-2-årige hinanden med sprog?

# data[].attributes.body
Lad os sætte i gang. Tryk på piletasten ude i højre sidepanel. Så får du fuldskærmsvisning.

Vi hedder Anne og Sara.

Vi arbejder begge med pædagogisk efteruddannelse i VIA, og vi har sammen lavet udviklingsprojektet ”Før-sprog 0-2 år”.

Vi glæder os til at dele nogle af de tanker og refleksioner, vi har gjort os i relation til sprogarbejdet med de 0-2 årige.

Vi håber, I har lyst til at gå på opdagelse og bidrage med input i vores interaktive univers. I er også altid velkomne til at skrive til os. Skriv til Sara Dørken Christensen på sdch@via.dk eller Anne Nguyen-Quy på anng@via.dk

# data[].attributes.headline
Giv os gerne dine bud på sprogpædagogiske myter, der lever ude i den sprogpædagogiske praksis. Så tager vi gerne livtag med dem!

# data[].attributes.subject
Giv os gerne dine bud på sprogpædagogiske myter, der lever ude i den sprogpædagogiske praksis. Så tager vi gerne livtag med dem!

# data[].attributes.attachment_caption
Du er som voksen VIP i børnenes sproglige udvikling. 

# data[].attributes.body
Efter at have kigget nærmere på myten og den forskning, som modbeviser den, må vi nå til den konklusion, at de helt små 0-2-årige ikke lærer meget verbalt sprog af hinanden. De har hverken de verbale eller kognitive kompetencer til at lære fra sig.

Det betyder også, at du som voksen "er den". Barnet og børnegruppen har brug for dig til at opbygge kompetencer til at kunne indgå i sproglige samspil og lege, og herunder har barnet brug for dig for at kunne opbygge et ordforråd, bruge bøjninger og udtale sproglydene.

# data[].attributes.headline
Vær en lækker sproglig rollemodel - Gør sproget meningsfuldt og (ind)levende

# data[].attributes.subject
Vær en lækker sproglig rollemodel - Gør sproget meningsfuldt og (ind)levende

# data[].attributes.body
For at barnet overhovedet kan nå til at forstå, hvad det verbale sprog betyder, skal der være etableret en fælles kontekst og fælles opmærksomhed med barnet!

Hold øje med, hvad barnet er optaget af, og brug dit sprog til at tale med barnet om det, I sammen har opmærksomheden rettet imod.

Sørg for at gøre sproget levende og tydeligt for børnene.

Tal lidt langsommere og lidt tydeligere, end du vil gøre med andre voksne, gentag gerne vigtige ord og sætninger flere gange; dansk sprog er lydligt ikke så let (se fx Bleses & Højen, 2009).

Brug gerne rim og rytme som en del af den sprogpædagogiske hverdag.

Og lad barnet sanse ordene med alle sanser; både visuelt, taktilt og auditivt. Med Jægerums (2008) ord skal sproget GRIBES, for at det kan BEGRIBES.

# data[].attributes.headline
Hvad er problemet egentlig med at se de små kammerater i vuggestuen og dagplejen som sproglige læremestre?

# data[].attributes.subject
Hvad er problemet egentlig med at se de små kammerater i vuggestuen og dagplejen som sproglige læremestre?

# data[].attributes.body
Udsagnet "0-2-årige lærer rigtig meget sprog af deres kammerater i dagplejen eller vuggestuen" bliver et sprogpædagogisk problem, hvis det bliver brugt som et argument for mindre behov for nærvær med voksne sproglige rollemodeller.

# data[].attributes.headline
Vi omtaler "0-2-årige lærer rigtig meget sprog af deres kammerater i dagplejen eller vuggestuen" som en sprogpædagogisk myte... hvad mener vi med det?

# data[].attributes.subject
Vi omtaler "0-2-årige lærer rigtig meget sprog af deres kammerater i dagplejen eller vuggestuen" som en sprogpædagogisk myte... hvad mener vi med det?

# data[].attributes.body
I Den Danske Ordbog står der om ordet "myte", at det kan betyde "en forestilling, som kritikløst og ofte fejlagtigt accepteres af mange mennesker."

Her tager vi livtag med sådan en forestilling, som bestemt indeholder gode sprogpædagogiske takter og sandheder, men som nok alligevel også har taget en drejning og måske efterhånden er blevet lidt kritikløst accepteret af mange i den sprogpædagogiske praksis som en fuldgyldig sandhed...

Den sprogpædagogiske myte, som vi tager under kærlig behandling her, er den, at børn i 0-2-årsalderen lærer en masse sprog fra de andre børn i dagplejen eller vuggestuen.

# data[].attributes.headline
Hvis vi gerne vil lave et særligt kompetenceudviklingsforløb rettet mod pædagogisk personales arbejde med de 0-2-åriges sprog; hvad skal det så fagligt indeholde? Giv os gerne dine bud!

# data[].attributes.subject
Hvis vi gerne vil lave et særligt kompetenceudviklingsforløb rettet mod pædagogisk personales arbejde med de 0-2-åriges sprog; hvad skal det så fagligt indeholde? Giv os gerne dine bud!

# data[].attributes.attachment_caption
Hør Sara fortælle om, hvordan samspil hvor andre børn også er med, kan gøres sprogligt meningsfulde

# data[].attributes.headline
Hvordan kan kammeraterne tænkes med i det sprogpædagogiske arbejde?

# data[].attributes.subject
Hvordan kan kammeraterne tænkes med i det sprogpædagogiske arbejde?

# data[].attributes.body
Den voksne er afgørende for, om børn tilegner sig sprog. Men det betyder jo ikke, at børn KUN kan lære sprog, hvis de er 1:1 med en voksen.

Der er meget sproglig læring for det 0-2-årige barn i at være i samspil med en voksen OG andre børn.

Ved at benytte sig af den sprogpædagogiske strategi SSKAN (Weitzman & Greenberg, 2014) kan du som voksen tilrettelægge et sprogligt læringsmiljø, hvor barnet profiterer af både at have dig at spille sproglig bold op af og samtidig til at lære barnet at indgå i sproglige samspil med kammeraterne.

# data[].attributes.attachment_caption
Hvorfor er før-sprog 0-2 år et vigtigt område?

# data[].attributes.headline
Hvad og hvorfor vores lille udviklingsprojekt?

# data[].attributes.subject
Hvad og hvorfor vores lille udviklingsprojekt?

# data[].attributes.body
Denne video giver en helt kort præsentation af vores lille udviklingsprojekt "Før-Sprog 0-2 år" og det datamateriale, vi bygger på.

# data[].attributes.attachment_caption
Der skal sproglige input til, for at der kan komme et sprogligt output.

# data[].attributes.headline
Små børn har brug for gode sproglige input for at tilegne sig sprog!

# data[].attributes.subject
Små børn har brug for gode sproglige input for at tilegne sig sprog!

# data[].attributes.body
Mange faktorer spiller ind på, hvor hurtigt og godt et barn tilegner sig sprog. Såvel genetik, som psykologiske, neurologiske og sociale faktorer spiller ind.

Men det er helt uomtvisteligt, at det lille barns sprogtilegnelse afhænger af både mængden og kvaliteten af de sproglige input, som barnet får.

Børns sprogtilegnelse er dermed dybt afhængig af, at de møder lækre sproglige læringsmiljøer med mange forskellige ordtyper, bøjninger og sætninger i varierede, spændende og for barnet meningsfulde sammenhænge.

# data[].attributes.headline
Vil du finde mere spændende stof om sprogpædagogik, kan du besøge vores hjemmeside www.via.dk/KOMPAS

# data[].attributes.subject
Vil du finde mere spændende stof om sprogpædagogik, kan du besøge vores hjemmeside www.via.dk/KOMPAS

# data[].attributes.body
Sammen med gode sprogekspert-kolleger har vi etableret Kompetence- og videncenter for Pædagogisk arbejde med sprog (KOMPAS). Her kan du læse mere om os og om vores forskellige faglige perspektiver på sprog. Du kan også finde mere om vores kompetenceudviklingsforløb og læse om nogle af de andre spændende udviklingsprojekter, vi laver.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I VIAs kompetence- og videncenter for pædagogisk arbejde med sprog (KOMPAS) er ambitionen at sikre sproglig trivsel og deltagelsesmuligheder for alle - uanset baggrund. Det kræver, at børn, unge og voksne altid møder dygtige professionelle. Vores bidrag er derfor at udvikle viden og kompetenceforløb, så I som fagprofessionelle inden for det sprogpædagogiske felt har de bedste forudsætninger for at lykkes.

Om KOMPAS

I kompetence- og videncentret er vi som eksperter, undervisere og forskere dedikerede til at bidrage til, at hvert barn, hver ung og hver voksen får mulighed for at trives og udvikle sig sprogligt gennem møder med dygtige professionelle.

Dygtige professionelle er alle jer, der har jeres daglige gang i mangfoldige pædagogiske kontekster fx som pædagoger, pædagogiske medarbejdere, dagplejere, dagplejepædagoger, logopæder (talepædagoger), tale-hørekonsulenter, lærere, dagtilbudsledere eller sprogkonsulenter i kommunen.

Det er vores mål at udvikle og styrke jeres viden, kompetencer og dømmekraft, så I som fagprofessionelle altid er i stand til at træffe gode og velbegrundede valg, når I arbejder med sproglig udvikling. Det gør vi på to måder:

1. I tæt samarbejde med jer udvikler vi undervisnings- og kompetenceforløb, der matcher de komplekse sproglige behov og udfordringer, I møder i jeres dagligdag.

2. Gennem undersøgelser og projekter udvikler vi viden, som I kan anvende til at berige og højne kvaliteten af jeres sprogpædagogiske arbejde.

Bred pallette af fagligheder

I KOMPAS har vi nogle af de dygtigste eksperter på det brede sproglige og logopædiske område - og til sammen har vi en bred pallette af specialiserede fagligheder. Alle vores eksperter har erfaring med at udvikle viden, undervisnings- og kompetenceforløb, større udviklingsprojekter, forskning - alt sammen både ud fra en praksisrelateret tilgang og i tæt samarbejde med praksis, eksempelvis:

Vores brede faglighed betyder, at vi kan imødekomme lige præcis de komplekse sproglige behov, I oplever hos jer.

Aktuelle projekter i 2024

Vi vil gerne undersøge, hvilken viden der findes i dagtilbudspraksis om DLD (Developmental Language Disorder), og hvilke tidlige bekymringstegn pædagogisk personale evt. kigger efter hos børn i 0-6-årsalderen.

Derfor gennemfører vi i 2024 en spørgeskemaundersøgelse til pædagoger, sprogvejledere, pædagogiske ledere, dagtilbudsledere og kommunale konsulenter.

Resultaterne fra undersøgelsen skal bl.a. bruges til at tilrettelægge relevante kompetenceudviklingstilbud til dagtilbuddene og til at kvalificere indholdet på de pædagogiske diplommoduler på logopædi-retningen. Vi forventer, at I kan læse mere om vores fund i løbet af efteråret 2024.

Udviklingsprojektet "Livsveje for børn med tegn på dysleksi" er bygget op som et casestudie, hvor vi tager afsæt i fire børn, som er blevet ordblinde-risikovurderet i 1. klasse, og hvor der er konstateret mulig risiko for dysleksi.

Vi vil gennem interviews "spole tilbage" til børnehaveklasse, børnehave og forældre og spørge, om nogen omkring barnet så bekymringstegn, der kan pege i retning af risiko for dysleksi. Vi vil gerne blive klogere på, hvilke tegn forskellige personer i barnets netværk så, og hvornår disse tegn blev opdaget. Hvad blev der gjort hvornår? Og hvilke forskellige krav til barnets kompetencer har præget forskellige læringsmiljøer igennem barnets opvækst?

Betyder disse forskellige forventninger til kompetencer noget for, hvornår tegn på dysleksi opdages, og hvilke tegn der lægges vægt på? Vi gennemfører interviews i foråret 2024. Vi forventer, at I kan læse mere om vores fund i løbet af efteråret 2024.

Gennem en afdækning af relevant litteratur fra flere parallelle faglige og teoretiske ståsteder, vil vi i udviklingsprojektet her afsøge, hvordan vi tværdisciplinært kan arbejde med barnets personlige udvikling gennem sprog og leg. Vi vil samtidig undersøge, hvordan barnets pragmatiske sprogkompetencer hænger sammen med barnets øvrige sociale og kognitive udvikling.

Vi forventer at sammenskrive fund og faglige refleksioner. I kan forvente at finde mere i løbet af efteråret 2024.

Gennem spørgeskemaer og kvalitative fokusgruppeinterviews vil vi i dette udviklingsprojekt opnå et større indblik i, hvordan pædagogisk personale i vuggestuer samt dagplejere ser og forstår børns sprog, før det verbale sprog optræder. Vi vil afdække, hvilken viden det pædagogiske personale har om før-sproglige færdigheder.

Den viden, vi får, vil vi bruge til at kvalificere indholdet på de forskellige kompetenceudviklingsforløb, vi allerede udbyder, og lave nye, målrettede kompetenceudviklingstilbud til det pædagogiske personale, der arbejder med børn i 0-2-årsalderen.

I kan forvente at finde mere i løbet af efteråret 2024.

# data[].attributes.attachment_link.description
I VIAs kompetence- og videncenter for pædagogisk arbejde med sprog (KOMPAS) er ambitionen at sikre sproglig trivsel og deltagelsesmuligheder for alle - uanset baggrund. Det kræver, at børn, unge og voksne altid møder dygtige professionelle. Vores bidrag er derfor at udvikle viden og kompetenceforløb, så I som fagprofessionelle inden for det sprogpædagogiske felt har de bedste forudsætninger for at lykkes.

# data[].attributes.headline
Et blik på, hvad børn i 0-2-årsalderen har brug for, for at kunne tilegne sig sprog?

# data[].attributes.subject
Et blik på, hvad børn i 0-2-årsalderen har brug for, for at kunne tilegne sig sprog?

# data[].attributes.body
I videoen her kan du høre om et eksperiment, der viser, at samspil med en voksen og fælles kontekst er afgørende for, at de 0-2-årige kan aflæse og forstå, hvad det er, vi siger til dem... Det er afgørende for barnets sprogtilegnelse.

# data[].attributes.attachment_link.title
Intentionsaflæsning, pegning og fælles kontekst

# data[].attributes.headline
Hvordan ser det verbale sprog normalt ud for børn i 0-2-årsalderen? 

# data[].attributes.subject
Hvordan ser det verbale sprog normalt ud for børn i 0-2-årsalderen? 

# data[].attributes.body
Der er en rivende sprogudvikling i gang i 0-2-årsalderen.

For de mindste på 7-9-mdr. høres typisk kanonisk pludren af typen ba-ba-ba-ba. Barnet begynder at kunne have fælles opmærksomhed om en genstand med en nærværende voksen. Barnet begynder også at følge pegefingeren, når en voksen udpeger noget spændende i barnets nære verden.

Omkring 12-14 mdr. begynder børnene at sige de første ord, som ofte er af typen mam, ja, nej, ba (far), ma (mor), aarrn-aarrn (billyd), vov vov osv.

Ved 14 mdr. er ca. halvdelen af børnene begyndt at bruge navneord.

Ved 20 måneder forstår medianbarnet ca. 240 ord

Mellem 1 og 2-årsalderen vil de fleste børn begynde at opbygge ytringer med et såkaldt pivot-ord - ofte ordet "mere". Ytringerne kan lyde noget à la: Mere kop, mere hop, mere bil, mere vov.

Omkring 2-årsfødselsdagen vil børnene begynde at sætte to ord sammen til en sætning med grundled og udsagnsled. Fx "Mig Sejle".

Ved 24 mdr. er cirka halvdelen af børnene også begyndt at bøje navneord i flertal... bil-ER, æbl-ER osv. Og ca. 60 % af børnene er begyndt at bøje med ejefald... Peter-S, Mor-S, Far-S.

Først efter 2-årsalderen begynder børnene mere systematisk at bruge bøjninger i ental-flertal af navneordene og bøjninger i nutid og datid af udsagnsordene.

# data[].attributes.headline
Børn har ikke de bedste forudsætninger for at give hinanden en masse sprog at stjæle af

# data[].attributes.subject
Børn har ikke de bedste forudsætninger for at give hinanden en masse sprog at stjæle af

# data[].attributes.body
Børn i 0-2-årsalderen har ikke meget verbalt sprog at byde ind med.

Helt objektivt er de 0-2-årige derfor heller ikke de mest oplagte sproglige rollemodeller: De serverer ganske enkelt ikke særlig meget lækkert sprog, som de andre børn kan stjæle fra.

I hele 0-2-årsalderen kræver det gode tolke-evner at forstå, hvad barnet prøver at sige, og uden en helt konkret kontekst kan det være komplet umuligt at forstå, om "mere kop" betyder "jeg vil gerne have mere at drikke", "jeg er tørstig", "jeg vil gerne have et af de der flotte glas" eller noget helt fjerde.

Børn i 0-2-årsalderen har endnu ikke opbygget den kognitive evne til at sætte sig i andres sted - til at mentalisere. Evnen til at mentalisere dukker først op, når barnet er godt i gang med børnehaven.

Dermed besidder de 0-2-årige ikke de helt basale færdigheder, der skal til for at kunne tolke andres ytringer.

Alt i alt er der meget, som taler imod, at børn i 0-2-årsalderen kan lære hinanden en hel masse sprog.