# data[].attributes.body
antipsykotisk behandling

beroligende (v angst)

# data[].attributes.body
Det drejer sig specielt om hørehallucinationer, influens symptomer, tankepåvirkning samt oplevelsen af kropslige påvirkninger, fx stråler eller elektrisk strøm.

# data[].attributes.body
Paranoide vrangforestillinger: Forfølgelsesforestillinger. Oplevelse af, at nogen vil én det ondt.

Megalomane vrangforestillinger: Storhedsforestillinger.

Hypokondri: Overdreven angst for sygdom.

Influenssymptomer er et førsterangssymptom på skizofreni, hvor personen kan opleve, at fx hans vilje, tanker, sprog, følelser, impulser eller motorik styres udefra.

Bizarre vrangforestillinger: Utænkelige, urealistiske forestillinger, som ikke kan opleves af andre og samtidig er socialt uacceptable.

# data[].attributes.body
Artikkel i Ugeskrift for læger, 2016

Nicola Hvidt Ballin¹ & Anne Katrine Pagsberg²

Se færre detaljer

1) Psykiatrien Region Sjælland – Afdeling for Børne- og Ungdomspsykiatri, Roskilde
2) Region Hovedstadens Psykiatri – Børne- og Ungdomspsykiatrisk Center, Glostrup

Ugeskr Læger 2016;178:V04150368

Hyppige katatone symptomer er motorisk uro, immobilitet/stupor, mutisme, stirrende blik, grimassering, stereotypier (repetitive, ikkemålrettede bevægelser), mannerismer (aparte, målrettede bevægelser), negativisme (patienten gør det modsatte af verbale instruktioner og kropslige manipulationer), ekkopraksi (efterligning af undersøgerens bevægelser), ekkolali (efterligning af undersøgerens tale), manglende føde- og væskeindtag, rigiditet (herunder katalepsi og flexibilitas cerea) samt taleforstyrrelser (herunder verbigeration og logorrhoea)

Bush G, Fink M, Petrides G et al. Catatonia. I. Rating scale and standardized examination. Acta Psychiatr Scand 1996;93:129-36.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Katatoni er et psykomotorisk syndrom, der optræder hos 7-18% af de psykiatriske patienter, men som ofte underdiagnosticeres, også i børne- og ungdomspsykiatrien [1].

I International Classification of Diseases (ICD)-10 rubriceres syndromet som organisk katatoni (F06.1)
eller kataton skizofreni (F20.2). De fleste patienter med katatoni har imidlertid en underliggende affektiv lidelse, især mani, snarere end skizofreni [2], og blandt børn med autismespektrumforstyrrelse er der en øget risiko for udvikling af katatoni [1]. I den nyligt reviderede Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders (DSM)-5 er der taget højde for dette (Catatonia Specifier, 293.89).

Hyppige katatone symptomer er motorisk uro, immobilitet/stupor, mutisme, stirrende blik, grimassering, stereotypier (repetitive, ikkemålrettede bevægelser), mannerismer (aparte, målrettede bevægelser), negativisme (patienten gør det modsatte af verbale instruktioner og kropslige manipulationer), ekkopraksi (efterligning af undersøgerens bevægelser), ekkolali (efterligning af undersøgerens tale), manglende føde- og væskeindtag, rigiditet (herunder katalepsi og flexibilitas cerea) samt taleforstyrrelser (herunder verbigeration og logorrhoea) [3].

Diagnosen stilles ud fra det kliniske billede og ved hjælp af ratingskalaer, f.eks. Bush-Francis Catatonia Rating Scale (BFCRS), som kvantificerer 23 katatonisymptomer på en skala fra 0 til 3 eller til stede/ikke til stede (minimum-/maksimumscore fra 0 til 69) [3, 4].

Førstevalgsbehandling er benzodiazepin (BZ), primært i form af potente BZ'er, f.eks. lorazepam. Ved manglende effekt overvejes elektrokonvulsiv terapi. Behandlingen af den underliggende psykiske eller
organiske lidelse kan fortsætte sideløbende, men ved behandling med antipsykotika (AP) bør dette foregå under tæt monitorering, idet AP kan forværre katatoni og øge risikoen for udvikling af malignt neuroleptikasyndrom [5]. Prognosen er god ved akut katatoni, især hvis behandlingen iværksættes hurtigt.

SYGEHISTORIE

En 17-årig ung mand var igennem et år flere gange indlagt i ungdomspsykiatrisk døgnregi, initialt under diagnosen skizotypisk sindslidelse.

Patienten havde sparsom og umoduleret øjenkontakt, nedsat mimik, ekkopraksi og -lali, stereotype bevægemønstre (kørte hænderne rundt i små cirkler på og under bordet) samt næsten uhørlig, mumlende tale. Han gik sidelæns gennem døre, hilste overdrevent og karikeret på forbipasserende, bukkede umotiveret, hoppede op og ned og holdt hovedet fastlåst, skråt bagoverbøjet. Han smilede privat og stemningsinkongruent, spiste og drak kun yderst sparsomt og isolerede sig på sit rum. Hans ytringer og adfærd gav mistanke om systematiserede vrangforestillinger. Han gav udtryk for svingende humør og angst ved socialt samvær og var i perioder plaget af selvmordstanker og -planer.

På mistanke om paranoid psykose blev patienten behandlet med AP, først quetiapin 400 mg/dag og derefter aripiprazol 10 mg/dag. Patienten stoppede med begge behandlinger efter kort tid pga. træthed og akkomodationsbesvær. Mod angst ordineredes oxazepam 15 mg/dag med god effekt. For at begrænse BZ-eksponering skiftede man fra oxazepam til sertralin 100 mg/dag med umiddelbar effekt på angstsymptomerne, men efter to uger blev han rastløs og irritabel samt udviste seksualiserende adfærd. Man fik mistanke om en iatrogen hypoman reaktion, og sertralin blev seponeret, hvorefter de hypomane symptomer svandt. Katatonien blev kvantificeret til en BFCRS-score på 13. Derfor blev der ordineret specifik behandling med lorazepam 2 mg × 3 dagl. med god effekt på katatone symptomer. På mistanke om underliggende bipolar affektiv lidelse suppleredes der med quetiapin 400 mg/dag, som patienten denne gang ønskede at fortsætte med. Han blev udskrevet i nær habitualtilstand med en BFCRS-score på 2 og med diagnoserne bipolar affektiv lidelse, socialfobi og katatoni.

DISKUSSION

Sygehistorien illustrerer de udfordringer, der kan være forbundet med at identificere katatone symptomer i børne- og ungdomspsykiatrien, hvor syndromet ofte overses med risiko for fejldiagnostik, forsinket relevant behandling og forværret prognose til følge. Det skyldes formentlig manglende opmærksomhed på kataton fænomenologi, herunder det vekslende og brogede symptombillede, samt det forhold at katatoni historisk fejlagtigt primært er blevet associeret med skizofreni. Dette ungdomspsykiatriske tilfælde af bipolar affektiv lidelse med katatoni blev diagnosticeret efter længere tids uafklaret sygdomsbillede og remitterede hurtigt efter instituering af katatonibehandling. Der anbefales øget kendskab til syndromet i børne- og ungdomspsykiatrien samt rutinemæssig anvendelse af ratingskalaer som BFCRS til screening og monitorering.

Korrespondance: Anne Katrine Pagsberg.
E-mail: anne.katrine.pagsberg@regionh.dk

Antaget: 16. juli 2015

Publiceret på Ugeskriftet.dk: 11. januar 2016

Interessekonflikter:

# data[].attributes.attachment_link.title
Katatoni er ofte overset i børne- og ungdomspsykiatrien

# data[].attributes.attachment_link.description
Katatoni er et psykomotorisk syndrom, der optræder hos 7-18% af de psykiatriske patienter, men som ofte underdiagnosticeres, også i børne- og ungdomspsykiatrien [1]. I International Classification of Diseases (ICD)-10 rubriceres syndromet som organisk katatoni (F06.1) eller kataton skizofreni (F20.2).

# data[].attributes.body
Negative symptomer: Adfærd, som i nogen grad "mangler" i forhold til raske personers evner, fx manglende lyst, energi, initiativ og evne til at indgå i sociale relationer.

Affektforstyrrelser

Social tilbagetrækning

autistiske træk / symptomer

Ambivalens: Stærkt modsatrettede følelser over for personer eller valg.

# data[].attributes.body
Sproglige tankeforstyrrelser

"Det kan bl.a. føre til, at borgerens tankegang er præget af vaghed, så der mangler fokus i kommunikationen."

Nydannelse af ord (neologismer)

Tankepåvirkning

tankepåføring (fremmede tanker, som andre har påført)

tankeudspredning (andre har adgang til ens tanker).

tankemylder

tankespærring

Kognitive forstyrrelser

Nedsat koncentrationsevne

Hukommelsesproblemer

Andre psykiske symptomer

manglende sygdomsindsigt

angst, depression og evt. et misbrug for at dæmpe symptomerne.

# data[].attributes.body
"Hvis man har en mor eller far, som har sygdommen, er risikoen 15 %. Hvis begge ens forældre har skizofreni, er risikoen for, at man selv får sygdommen, 50 %."

# data[].attributes.body
"I Danmark er OPUS navnet på et permanent psykiatrisk behandlingstilbud for unge med debuterende psykose, som nu tilbydes i alle regioner.

Behandlingen indebærer fast tilknytning til en kontaktperson i et tværfagligt team og systematisk inddragelse af familien. Et OPUS-team består af psykiatere, psykiatriske sygeplejersker, psykologer, socialrådgivere, ergoterapeuter eller afspændingspædagoger samt erhvervskonsulenter. Det er teamets opgave at stå for den samlede behandling, rådgivning og psykoedukation af den unge og de pårørende. Formålet er at forebygge eller hurtigst muligt at afhjælpe symptomer og derefter give et vedvarende, stabilt tværfagligt tilbud."

# data[].attributes.body
"Blandt de mennesker med skizofreni, som kommer i kontakt med behandlingssystemet, bliver ca. 20 % helt raske.

Ca. 30 % kommer til at fungere med nogle få symptomer, men klarer sig med en lille smule støtte fra fx distriktspsykiatri, væresteder og lignende.

30 % får et forløb præget af gentagne psykotiske perioder og indlæggelser i psykiatrisk afdeling.

Kun 20 % af dem, som får diagnosen skizofreni, har vedvarende psykoser."

# data[].attributes.body
Kernen i Sygepleje i The Tidal Model bygger på 10 forpligtelser som bærende grundholdning

Værdsæt stemmen
Patientens livshistorie rummer både mening, udgangspunkt og løsning for at lindre hans lidelse og yde hjælpsom psykiatrisk sygepleje.

Respekter sproget
Patienten har udviklet sin egen måde at udtrykke sig på, som er den mest præcise og meningsfulde for ham. Hans egne ord og billeder er vigtige for at forstå, hvordan hans problemer har udviklet sig, og hvilke muligheder der kan ligge uanede.

Udvikl ægte interesse
Patientens unikke historie er vores mulighed for at lære ham rigtigt at kende og lære mere om, hvordan han kan løse sine psykiske problemer.

Bliv lærling
Hvis vi respektfuldt indtager en position som lærling, får vi muligheden for at lære noget vigtigt om den kraft, der er i historien og i patientens viden om, hvordan netop hans psykiske problemer opleves.

Fremhæv personlig visdom
Det, der tidligere er lykkedes, er vigtig viden i forhold til at undersøge, hvordan fremtiden kan forme sig. Patienten har en særlig indsigt i, hvad der er hjælpsomt for ham, og hvad der ikke er.

Vær gennemskuelig
Sygeplejersken skal sikre sig, at patienten hele tiden ved, hvorfor hun agerer, som hun gør, på den måde kan han tro på, at hun er en pålidelig samarbejdspartner.

Det tilgængelige værktøj
Patienten har stor erfaring med, hvordan han har klaret vanskelige situationer før. Sygeplejersken kan hjælpe med at fremhæve det, der er lykkedes, og skabe nye kreative løsninger sammen med patienten.

Form det næste skridt
Ud fra en fælles forståelse af patientens historie er det muligt sammen at forme det næste skridt. Hvert skridt indeholder stor kraft til forandring, fordi hvert eneste skridt og hver eneste forandring, uanset hvor stor eller lille, er et bevis på, at forandring er mulig.

Giv tid som gave
Vi må holde op med at spørge om, hvor meget tid vi har, og i stedet spørge, hvad den tid, der er, bedst kan bruges til, uanset hvor knap den kan føles.

Vid, at forandring er konstant
Det er helt uundgåeligt, at der opstår forandringer, det er et grundvilkår for alle mennesker. Det er vores opgave sammen med patienten at gøre forandringerne synlige. Når noget synes fastlåst, har vi sandsynligvis overset nogle forandringer.

# data[].attributes.body
Kontaktperson

Psykoedukation

Tidevandsmodellen

Jeg-støttende sygepleje

Miljøterapi

Kontakt og relation

"Mange borgere med skizofreni har vanskeligt ved den emotionelle kontakt, og da kan det være en fordel, at du holder dig til en formel kontakt. I takt med at borgeren får det bedre, kan du også inddrage en emotionel kontakt i jeres relation."

Udviklende relationer

"Din opgave kan være at skabe rammer og støtte borgeren i at øve sig i relationsdannelse."

Støtte til hverdagsliv

Psykoedukation

Tidevandsmodellen

Personlig sikkerhedsplan

Jeg-støttende sygepleje

Miljøterapi

Samarbejde med de pårørende

# data[].attributes.body
Oversigt over holistisk assessment

Hvordan begyndte dine problemer?

Hvordan påvirkede det dig?

Hvilke følelser sad du tilbage med?

Hvordan har det forandret sig siden?

Hvordan har det påvirket dine relationer med andre?

Hvordan har du det så nu?

Hvilken mening tillægger du dine oplevelser?

Hvad siger det om dig som person?

Hvad har du brug for skal ske nu?

Hvilke forventninger har du?

Hvem er vigtige i dit liv?

Hvilke ting er vigtige?

Hvad er din livsfilosofi/leveregler?

Hvilke forandringer skal der ske, for at dit problem forandrer sig?

Hvordan vil det se ud, når der er sket en forandring?

# data[].attributes.attachment_link.title
En brugbar tilgang til psykiatrisk sygepleje

# data[].attributes.attachment_link.description
Phil Barkers tilgang, den forskningsbaserede Tidevandsmodel ”The Tidal Model” for psykiatrisk sygepleje, har givet gode resultater for patienterne og øget arbejdsglæden hos specialuddannede sygeplejersker på Fyn.