# data[].attributes.body
ruski strukturalist Vladimir Propp je analiziral čudežne pravljice (Aleksander Nikolajevič Afanasjev)

ugotovil, da lahko določimo temeljno strukturo

vse glavne osebe v pravljicah lahko razvrstimo v sedem skupin glede na vlogo: junak, princesa, oče, škodljivec, pomočnik, darovalec in lažni junak

# data[].attributes.body
Antti Aarne, Stith Thompson in Hans Jorg Utherso različice ljudskih pravljic uredili v sistem

razdelili so jih v: živalske pravljice, čudežne pravljice, novelistične pravljice in religiozne pravljice

# data[].attributes.body
ker so pripovedovalci med pripovedovanjem pravljic vedno nekaj improvizirali

# data[].attributes.headline
V ČUDEŽNIH PRAVLJICAH SE GLAVNI JUNAKI NA KONCU VEDNO POROČIJO IN ŽIVIJO SREČNO DOKONCA SVOJIH DNI!

# data[].attributes.subject
V ČUDEŽNIH PRAVLJICAH SE GLAVNI JUNAKI NA KONCU VEDNO POROČIJO IN ŽIVIJO SREČNO DOKONCA SVOJIH DNI!

# data[].attributes.body
Drži.

zaključek pravljice je nek obrazec, ki nam pove da bo zgodbe konec

# data[].attributes.headline
V PRAVLJICAH PUNCE NE POČNEJO NIČESAR IN SAMO ČAKAJO, DA JIH BO REŠIL KAKŠEN PRINC!

# data[].attributes.subject
V PRAVLJICAH PUNCE NE POČNEJO NIČESAR IN SAMO ČAKAJO, DA JIH BO REŠIL KAKŠEN PRINC!

# data[].attributes.body
Drži.

toda najdemo tudi pravljice v katerih so junakinje pametne in pogumne (npr. Rdeča kapica)

# data[].attributes.headline
LJUDSKE PRAVLJICE SO KRUDE IN POLNE NASILJA!

# data[].attributes.subject
LJUDSKE PRAVLJICE SO KRUDE IN POLNE NASILJA!

# data[].attributes.body
pravljice pogosto pripovedujejo ko so bili ljudje manj občutljivi za nasilje

ampak so bili zelo revni

zato danes to v pravljicah deluje prav pravljično

# data[].attributes.body
Drži.

ampak pravijo tudi, da vsak pripovedovalec je avtor pravljice

# data[].attributes.body
Ne drži.

ponavadi so so si jih pripovedovali odrasli pri kmečkih opravilih

# data[].attributes.headline
FOLKLORISTI IN PISATELJI, KI SO ZBRALI IN ZAPISALI LJUDSKE PRAVLJICE

# data[].attributes.subject
FOLKLORISTI IN PISATELJI, KI SO ZBRALI IN ZAPISALI LJUDSKE PRAVLJICE

# data[].attributes.body
NEMČIJA: brata Grimm

RUSIJA: Aleksander Nikolajevič Afanasjev

NORVEŠKA: Peter Christen Asbjornsen, Jorgen Moe

SRBIJA: Vuk Stefanović Karadžić

DANSKA: Hans Christian Andersen

SLOVENIJA: Milko Matičetov, Anja Štefan

# data[].attributes.body
pravljice nam danes najpogosteje pripovedujejo tiskani, zvočni in vizualni mediji

v večjih mestih vsako leto prirejajo pripovedovalske festivale

# data[].attributes.body
rodil se je leta 1923, na Kubi

bil je urednik, novinar in hkrati je pisal pravljice

leta 1954 mu je torinska založba Einaudi predlagala projekt ITALIJANSKE PRAVLJICE

dve leti jih je pisal

pisal je romane, časopisne članke in eseje

najbolj znana dela; Grad prekrižanih usod, Nevidna mesta, Če neke zimske noči popotnik in Palomar

# data[].attributes.body
imel je zbirko čudežnih, novelističnih in živalskih pravljic

ter povedke o Jezusu, svetem Petru in drugih svetnikih

# data[].attributes.body
najbolj znana in največkrat prevedena nacionalna zbirka ljudskih pravljic

brata Jacob in Wilhelm Grimm

zbirala sta pravljice in pesmi po vsej Evropi

Jernej Kopitar si je z njima dopisoval

# data[].attributes.body
osrednji način besedne ustvarjalnosti, druženja in zabave

od ust do ust so pravljice šle naprej

zapisovanje pravljico se je posebej razširilo komaj v 19. stoletju

folkloristi - raziskovalci in zbiralci ljudskih pravljic

# data[].attributes.body
srednji vek - najbolj ploden čas nastajanja in pripovedovanja pravljic

ker so ljudje verjeli v čarovnice in druga bitja, ki bi naj škodila ali pa pomagala ljudem

# data[].attributes.body
Sestavine: čarobni predmeti, čudežni pomočniki, ljudje zakleti v živali, zviti nasprotniki, pogumni junaki.

Pravljična števila: 3, 7, 9 in 12

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
JOŽE PLEČNIK 150

(e-učna pot)
SEPTEMBER 2022

Pridi na sprehod po Plečnikovi Ljubljani (in pokukaj v njegovo hišo in življenje)

Težavnost: od 4. do 6. razreda ali od 7. do 9. razreda OŠ, izberi spodaj!
Predvideni čas reševanja: 15-25 min
Učni cilj: Spoznavamo Plečnikovo Ljubljano in velikega arhitekta, ki je prestolnico naredil prepoznavno, ob 150. obletnici njegovega rojstva
Avtorica učne poti: Sabina Tamše Kozovinc

*Slikovno gradivo v učni poti (kjer ni posebej navedeno): MGML, Shutterstock, Wikipedija.

4-6. razred 7-9. razred

Čas za čudežne pravljice: 100 - Veliki Calvino

(e-učna pot)
DECEMBER 2023

Raziskovanje ljudskih pravljic je malo podobno hoji skozi zaraščen, komajda prehoden čudežen gozd. Pridi z nami!

Težavnost: od 4. do 6. razreda ali od 7. do 9. razreda OŠ, izberi spodaj!
Predvideni čas reševanja: 15-25 min
Učni cilj: Spoznajmo ljudsko pravljično gradivo, njegovo raziskovanje in pomen pripovedovanja zgodb.
Avtorica učne poti: Sabina Tamše Kozovinc
Avtorica tiskane izdaje v reviji PIL: Špela Frlic

Ilustracije: Ana Zavadlav (iz knjige Italijanske pravljice) in Matej de Cecco
Slikovno gradivo v učni poti: MKZ, Shutterstock, Wikimedia Commons.

4-6. razred 7-9. razred

Gozd, poln skrivnostnih bitij, nevarnosti in čarovnij, se pojavlja v marsikateri pravljici: Rdeča kapica, Zlatolaska in trije medvedi, Sneguljčica, Janko in Metka ....
Foto: Artefotograf, CC BY-SA 4.0, via Wikimedia Commons
LJUDSKE PRAVLJICE SO ZELO STARE
Ljudske pravljice so lahko zelo stare, nekatere tudi več tisoč let. Strokovnjaki pa predvidevajo, da je bil najbolj ploden čas pripovedovanja in nastajanja pravljic srednji vek.

To je bil čas, ko še ni bilo časopisov, radia in televizije, večina ljudi ni znala brati in pisati, ljudje so verjeli v obstoj čarovnic in drugih bitij, ki posedujejo čudežne moči in lahko človeku škodujejo ali pa mu pomagajo.

Gozd je bil nevaren kraj, v katerem je na popotnika prežalo kup nevarnosti, poleg divjih zveri tudi krvoločni razbojniki in neusmiljeni roparji. Kralji in kraljice, princi in princese so vladali s svojih gradov, revne prebivalce je pogosto pestila lakota.

Kaj bi svet brez čudežnih dežel in pravljic ... V ljudskih pravljicah lahko otroci in odrasli najdemo starodavne vrednote, kot so dobrota, poštenje, spoštovanje in pomoč bolj nemočnim in ranljivim. Pravljice nam sporočajo, da lahko kljub strahu in oviram dosežemo, kar želimo, in da dobro na koncu vendarle zmaga.
PRIPOVEDOVANJE ZGODB
Pripovedovanje je bilo oblika druženja, besedne ustvarjalnosti, zabave ter širjenja novic in govoric predvsem za revno prebivalstvo. Ljudje so si pravljice pripovedovali, potema pa so se te s potujočimi obrtniki, berači ter zabavljači selile po drugih krajih in se s pripovedovanjem tudi spreminjale. Tako je skozi stoletja nastalo skoraj nepregledno število različic ljudskih pravljic.

Zapisovanje pravljic se je še posebej razširilo v 19. stoletju.
✍️ Raziskovalce in zbiralce ljudskih pravljic imenujemo folkloristi.
🧙🏿 Tudi številni priljubljeni pisatelji so pogosto črpali navdih iz ljudskih pravljic za svoje fantastične zgodbe.

Fonograf (predhodnik gramofona), mehansko napravo za snemanje zvoka, je izumil Thomas Alva Edison leta 1877.
PRAVLJICE NA KUP!
Z zbiranjem, analiziranjem in sistematiziranjem ljudskih pripovedi se ukvarjajo folkloristi. Vedi, s katero se ukvarjajo, pravimo slovstvena folkloristika.

✍🏻 Najprej so zbiralci pripovedi po pripovedovanju zgolj zapisovali.
🔉 Fonografi (prve naprave za snemanje zvoka) in diktafoni (prenosne elektronske priprave za snemanje, popularne v 20. stoletju) so jim omogočili, da so pripovedovanje posneli in tako zelo natančno zabeležili zgodbe in način pripovedovanja.
📽️ Danes pri svojem terenskem delu uporabljajo tudi video kamere, tako lahko zabeležijo tudi kretnje in obrazno mimiko, s katero pripovedovalec pospremi pripoved.

Začetek pravljice Sinjebradec iz Perraultovih pravljic, objavljenih leta 1697 (str. 57).
BIL JE NEKOČ ... CHARLES PERRAULT
Vsi poznamo pravljice bratov Grimm. Toda pred bratoma Grimm je veliko pravljic, ki jih danes poznamo kot Grimmove, zapisal Charles Perrault (1628-1703). Nekateri ga označujejo kot očeta pravljice kot literarne zvrsti. A resnici na ljubo, tudi Perrault je kot osnovo vzel zaplete zgodb, ki so jih pripovedovali in zapisali že pred njim.

🔎 Charles Perrault se je rodil približno poldrugo stoletje pred bratoma Grimm in je bil član francoskega dvora pod kraljem Ludvikom XIV. (kralj 1643-1715, imenovan tudi Sončni kralj). To je bil tisti razvpiti kralj, ki naj bi rekel: "L'Etat c'est moi" (Država, to sem jaz), kar simbolizira njegov absolutistični način vladanja.

👉 Perrault je bil francoski mislec, pesnik in pisatelj. Podobno kot Grimma zbiral ustne pravljice in jih zapisoval, sicer pa je prve pravljice izdal šele, ko je bil star 67 let. Pravljice so si takrat pripovedovali na dvoru in Perrault je pazil, da imajo pravljice na koncu tudi nauk, zato ni nujno, da se srečno končajo.

Veliko pravljic, ki jih danes poznamo kot Grimmove, saj so med nami obstale v njuni različici, je bilo pravzaprav Perraultovih. To so klasike, kot so Pepelka, Trnuljčica, Rdeča kapica, Obuti maček ...

Zakaj so obstale Grimmove pravljice, medtem ko se Perraultove dandanes ne zdijo najbolj primerne za otroke?
🔴 Perrault je v pravljicah upodabljal tudi razmere v družbi, tako je v Rdeči kapici poudaril nevarnost, ki jo za mlado dekle pomeni premožen in prebrisan moški. Perraulteva različica Rdeče kapice se kruto konča. Volk poje obe, babico in deklico. Brata Grimm sta pravljico srečno končala - vsaj za Rdečo kapico in babico - saj ju pred volkom reši lovec.

⚫ Še boljši primer je danes skoraj neznana pravljica Sinjebradec. Zgodba govori o plemiču, ki se je že večkrat poročil, vse žene pa so mu umrle. Ženi ob odhodu izroči ključe do grajskih soban, pri čemer ji zabiča, da ji je vstop v eno sobo prepovedan (tam skriva trupla prejšnjih žena). Žena se ne more upreti skušnjavi in odpre prepovedano izbo, ob pogledu na mrtve ženske - prejšnje žene pa izpusti ključ iz rok. Kri na ključu pove možu, da je prekršila prepoved, zato jo obsodi na smrt. Pred to jo v zadnjem hipu rešijo njeni bratje, ki ubijejo Sinjebradca.
Perrault je napisal to pravljico po ljudskem izročilu leta 1695. Dandanes bi jo označili kot pripoved o množičnem morilcu, ki seveda ni primerna za otroke ...

Italijanski pisatelj in novinar Italo Calvino se je rodil pred sto leti, leta 1923. Ob smrti je bil najbolj prevajan sodobni italijanski pisatelj. Povedal je: "Brez prevoda bi ostal zamejen z mejami svoje države. Prevajalec je moj najpomembnejši zaveznik. Predstavi me svetu."
NACIONALNA ZBIRKA PRAVLJIC - ITALIJANSKE PRAVLJICE
Italijani dolgo niso imeli nacionalne zbirke pravljic, ki bi obsegala najbolj značilne pravljice, pripovedovane na območju Italije, in bi bila hkrati napisana tako, da bi jo z veseljem brali otroci in odrasli. 👴👨‍👩‍👦👵

To nalogo je dobil pisatelj Italo Calvino (1923-1985, na povezavi si lahko ogledaš njegove fotografije) in jo odlično opravil! Izbral je pravljice in jih priredil, tako pa je hkrati ohranil njihove pravljične značilnosti in jih naredil zanimive za sodobne bralce.

Po njegovi zaslugi so pravljice spet našle pot do bralcev, številne so se znašle tudi v italijanskih šolskih berilih in jih prebirajo nove in nove generacije otrok. Calvino je zapisal, da so mu bile za zgled pri pripravi zbirke prav Grimmove pravljice.

Calvino je pisal romane, časopisne članke in eseje. Njegove najbolj znamenite in najbolj pogosto prevajane knjige so: Grad prekrižanih usod, Nevidna mesta, Če neke zimske noči popotnik in Palomar.
KDO JE BIL ITALO CALVINO?
Rodil se je pred 100 leti, leta 1923, na Kubi. Starša sta bila bolj naravoslovno usmerjena in sta ga spodbujala k branju - toda ne pravljic, pač pa knjig s poljubno znanstveno vsebino.

V mladosti se je zelo navduševal nad stripi in filmi in bil v najstniških letih skoraj vsak dan v kinu. Najprej je na željo staršev vpisal študij agronomije, a je naredil le nekaj izpitov. Vleklo ga je k študiju književnosti, ki ga je po koncu druge svetovne vojne tudi dokončal. Deloval je kot urednik in novinar, ob rednem delu pa je pisal.

🎯 Ko je bil star 31 let (leta 1954), mu je torinska založba Einaudi predlagala projekt Italijanske pravljice. Calvino se je za dve leti zaprl v arhive in ustvaril zbirko pravljic, ki je v hipu postala priljubljena pri bralcih in je utrdila njegov sloves odličnega pripovedovalca.

Živel je med Rimom, Torinom, Parizom in San Remom, precej pa je tudi potoval - obiskal je ZDA, Mehiko, Argentino, Japonsko, Iran ... Kar nekaj let je pripravljal cikel predavanj, ki naj bi jih predstavil na prestižni ameriški univerzi Harvard, potem pa doživel srčni napad in umrl pri starosti 62. let.
Predavanja so izšla po njegovi smrti pod naslovom Ameriška predavanja, v njih pa razmišlja o temeljnih značilnostih dobre literature, tudi o pravljicah.

H kateri dejavnosti, ki jo še danes priporočamo vseh otrokom in vsem odraslim in tudi tistim vmes, sta starša spodbujala mladega Calvina? Odgovor vpiši spodaj.

Italijanske pravljice je v slovenščino prevedel Gašper Malej, odlično pa jih je ilustrirala Ana Zavadlav.
CALVINOVE ITALIJANSKE PRAVLJICE
Calvino je v svojo zbirko poleg čudežnih in novelističnih pravljic uvrstil tudi živalske pravljice in povedke o Jezusu, svetem Petru in drugih svetnikih.

Calvinove pripovedi so pogosto duhovite in zelo napete, polne so presenetljivih pravljičnih junakov in dogodkov, glavne junakinje in junaki pa prav drhtijo od (ne)srečne zaljubljenosti. ❤️

Pisatelj vidi ljudske pravljice kot katalog usod moških in žensk, ki še posebej pripovedujejo o življenjskem obdobju, ko se človekova usoda šele oblikuje - mladosti.

🧚‍♀️In res, številne junakinje in junaki v pravljicah so stari med trinajst in petnajst let. V pravljici odidejo od doma v širni svet, skozi preizkušnje in čudežna srečanja, ki jih doživijo, pa dozorijo in odrastejo.
💬 Calvino zato pravi, da so pravljice na neki poseben način resnične!

V Sloveniji pripovedno gradivo, ki so ga zbrali različni zbiralci na terenu, hrani Inštitut za narodopisje ZRC SAZU (kratica pomeni Znanstvenoraziskovalni center Slovenske akademije znanosti in umetnosti).
Na sliki je rokopis [https://www.obrazislovenskihpokrajin.si/oseba/strekelj-karel/ Karla Štreklja], ki je ljudske pripovedi zbiral v 19. stoletju. Zapis se imenujeDivje žene.
ZNAMENITI ZBIRALCI
Številne evropske države imajo pomembne folkloriste ali pisatelje, ki so zbrali in zapisali pravljice in objavili nacionalne zbirke pravljic.

🇩🇪 V Nemčiji sta to brata Grimm.
🇷🇺 V Rusiji je pravljice zapisoval Aleksander Nikolajevič Afanasjev.
🇳🇴 Na Norveškem sta delovala Peter Christen Asbjørnsen in Jørgen Moe.
🇷🇸 V Srbiji je ljudsko zapuščino zbiral Vuk Stefanović Karadžić.
🇩🇰 Na Danskem za najbolj znamenitega pravljičarja velja Hans Christian Andersen.

🇸🇮 Najpomembnejši slovenski folklorist je Milko Matičetov.
👀 Mogoče poznaš zbirko Zverinice iz Rezije, v kateri je objavil rezijanske živalske pravljice? Te pravljice so bile večkrat uprizarjane na lutkovnem odru, na televiziji in radiu.

🦊 Pravljičarke in pravljičarji iz doline pod Kaninom so etnologu Matičetovu povedali veliko pravljic, nemalokrat je imela v njih glavo vlogo lisica.

Anja Štefan je pravljice, ki jih je zapisal in posnel Matičetov, zbrala in priredila v zbirki Tristo zajcev.

Oglej si posnetek stare otroške lutkovne serije Zverinice iz Rezije.

Kje lahko poslušaš pripovedovalce pravljic?
Vsako leto marca v Cankarjevem domu potekaPripovedovalski festival. Cankarjev dom ima tudi Pripovedovalski abonma za najstnike in odrasle. V Mariboru pa Mariborska knjižnica vsako leto priredi Pravljični dan.
PRAVLJICE DANES - RES SAMO ZA OTROKE?
Danes nam čudežne pravljice in druge fantastične zgodbe najpogosteje pripovedujejo tiskani, zvočni in vizualni mediji.
👀 Ali to pomeni, da so pripovedovalci dokončno ostali brez službe? Na srečo ne!

Ljudje še vedno zelo radi pravljice tudi poslušamo. Še vedno obstajajo profesionalni pripovedovalci, ki si s pripovedovanjem zgodb odraslim in otrokom služijo kruh, v večjih evropskih mestih pa vsako leto prirejajo pripovedovalske festivale.

Te zanima pripovedovanje pravljic? Preberi, katere pravljice najraje pripovedujejo naši pripovedovalci.

Oglej si posnetek, v katerem knjigarka Sara Primožič bere pravljico Marec in pastir iz Italijanskih pravljic.

(Če se posnetek ne prikaže samodejno, klikni tukaj.)

Nekatere Italijanske pravljice se ti bodo morda zazdele čudno znane, pa vendar nove. Na katero pravljico te spominja tale pravljični začetek?
Nekoč sta bila kralj in kraljica, ki nista mogla imeti otrok. Kraljica je molila in molila k svojim malikom in končno je rodila deklico. Da bi izvedela, kakšna bo hčerina usoda, je poklicala dvanajst astrologov. Enajstim je podarila zlate teleskope, dvanajstemu, ki je bil najstarejši med vsemi, pa je dala samo srebrnega. Astrologi so se zbrali okoli hčere: ta je rekel, da bo lepa, oni je rekel, da bo dobra, tretji, da bo krepostna, skratka običajne reči. Samo najstarejši je molčal. "Povejte še vi," ga je pozval kralj. In astrolog, užaljen zaradi srebrnega teleskopa, je odgovoril, da drži vse, kar so povedali drugi, da pa se bo dekle zaljubilo v prvega moškega, čigar ime bo slišalo.
(Odlomek: št. 36. Danski kralj. Italijanske pravljice, 1. knjiga.)
MORJE PRAVLJIC
Calvino je v uvodu v zbirko zapisal, da se je pravljic lotil, kot da bi se s skakalnice na glavo vrgel v morje zgodb.
♾️ Zdelo se mu je, da je ljudskih pravljic neskončno veliko!
📜 V arhivih jih je našel v zelo različnih oblikah: včasih v rokopisih, pogosto so bile zapisane v različnih italijanskih narečjih ali pa objavljene v starinskem jeziku.

Sčasoma je ugotovil, da so si številne pravljice med seboj v resnici zelo podobne, imajo podoben razvoj dogodkov in se razlikujejo predvsem v glavnih junakih in dogajalnih prostorih ter posameznih razpletih.
🎯 Z raziskovanjem in primerjanjem je počasi začenjal razumeti najskrivnejšo lastnost ljudske pravljice, ki jo je opisal z besedami: neskončna raznolikost in neskončna ponovljivost.

Super opravljeno popotovanje skozi goščavo pravljic, čestitke! 🙌

NAGRADNI IZZIV
Preizkusi se v izmišljevanju pravljice! In kako skuhaš pravljico?
Potrebuješ glavnega junaka pravljice (npr. princeso, najmlajšega brata ...), ki dobi nalogo (npr. poiskati mora zlato ptico ali živo vodo, rešiti mora ugrabljenega princa ali princeso, premagati zmaja ...) in odide od doma (v gozd, v kraljestvo pod zemljo, v kraljestvo na nebu ...). Na poti sreča čudežnega pomočnika (npr. lačnega medveda, čarovnico, starca, zlato ribico ...), ki mu da čudežni predmet in nasvet. S pomočjo čudežnega predmeta uspešno reši nalogo in se vrne domov. Dodaš še malo svoje domišljije in zanimivih podrobnosti in nastala bo pravljica!
Odgovor pošlji po navadni pošti do 5. 1. 2024 na naslov Uredništvo Vesele šole, Slovenska 29, Ljubljana, ali po e-pošti na vesela.sola@mladinska-knjiga.si. Če boš med najboljšimi tremi po izboru uredništva, dobiš odlično nagrado: knjigo pravljic Itala Calvina (1. nagrada), Grimmove pravljice (2. nagrada) ali Andersenove pravljice (3. nagrada).

Sicer pa lahko tudi z rešeno učno potjo prideš do lepe knjižne nagrade.:green_book: Seveda pa nam moraš prej zaupati svoje podatke. :smiley:

* obvezen podatek

Ponovno od začetka

# data[].attributes.attachment_link.description
JOŽE PLEČNIK 150 (e-učna pot) SEPTEMBER 2022 Pridi na sprehod po Plečnikovi Ljubljani (in pokukaj v njegovo hišo in življenje) Težavnost: od 4. do 6. razreda ali od 7. do 9. razreda OŠ, izberi spodaj! Predvideni čas reševanja: 15-25 min Učni cilj: Spoznavamo Plečnikovo Ljubljano in velikega arhitekta, ki je prestolnico naredil prepoznavno, ob 150.