# data[].attributes.headline
Carl Ejner - hjerte-kar-sygdom, har haft blodprop i hjernen

# data[].attributes.subject
Carl Ejner - hjerte-kar-sygdom, har haft blodprop i hjernen

# data[].attributes.body
Social og sundhedspersonalets fokus er på rehabilitering. Formålet med hjerterehabilitering er på kort sigt at stabilisere sygdommen, begrænse de fysiske, psykiske og sociale følger af sygdommen, samt at forbedre patienternes funktionsniveau og livskvalitet.

Forløbet er et kombineret trænings- og undervisningsforløb på 12 uger.

Tilbuddet kan indeholde:

Individuel afklarende samtale

Fysisk træning 2 gange om ugen

Undervisning i hjertesygdomme og medicin

Undervisning i ernæringsprincipper

Undervisning i træningsprincipper

Hjælp til at strukturere og mestre hverdagen

Støtte til udslusning til varige motionsvaner

Mulighed for at møde andre i samme sygdomssituation

Hjælp til rygestop

Carl Ejner er selvhjulpen, men vil ikke kunne indgå på et hold, derfor kan der tilbydes rehabilitering, i borgerens eget hjem.

# data[].attributes.body
CrossWALKER

Overkroppen, ryggen og armene bevæges

Øget bevægelighed af ryg og arme. Stærkere muskler og bedre balance

Oprejst holdning

Motivation og optimisme for at vedligeholde kroppen

Påmonteret faldsikringsbremse

CrossWALKER holdes tæt til kroppen

Reducering af smerter i arme og lænderyg

# data[].attributes.body
Crosswalkeren er god for borgeren, da den kan træne muskelmasse, balance og styrke kredsløbet og han kan blive mere selvhjulpen og han kan bruge den uafhængig af sundhedspersonalet, så den kan indgå i fysioterapeutens genoptræningsplan.

Den giver bedre livskvalitet, både fysisk og psykisk, da den styrker borgeren i, at blive bedre til at mestre sin hverdag og sygdom.

# data[].attributes.body
Den er nem for personalet at fremskaffe, han skal blot visiteres til den, overskuelig brugervenlig vejledning.
Den kan understøtte rehabiliteringen og er sundhedsfremmende og sygdomsforbyggende.

# data[].attributes.body
Præsentation af situationen:

Vi skal ind til Carl Ejner på 100 år, som er kommet hjem fra sygehuset efter en blodprop i hjernen, Apopleksi og vi skal observerer ham og tale med ham, om hans kommende rehabiliteringsforløb.

Morgen:
Vi spritter af inden vi kommer ind til Carl Ejner, han ligger i sin seng og skal på wc og han skal vaskes, han har svært ved at komme på toilet, men det går med rollator og støtte.

Middag:
Vi kommer for at servere frokost og give ham hans medicin, sætter os ned og spørger ham hvordan det går.

Vi bemærker ændringer i medicinen og informere ham om at han at der er 2 piller mere nu, da han får blodfortyndende som er alm. forebyggende efter en blodprop i hjernen.

Spørger om det er ok, at vi har inviteret hans niece med til en snak i eftermiddag ang. ny kostplan.
Vi fortæller, at vi også har en genoptræningsplan fra en fysioterapeuten og vi derfor skal tale om nogle øvelser, der skal gavne dine muskler, vejrtrækning og balance

Hvad tænker du om det, det er jo vigtigt, at vi får dig genoptrænet, så du fortsat kan være i dit eget hjem og klare dig selv bedst muligt, det ved vi jo er meget vigtigt for dig, fremfor at skulle på et plejecenter inde i byen.

Eftermiddag:
Niecen og sosu.ass. kommer forbi til en snak

Vi spritter af og siger goddag CE og vi har taget din niece med.
Vi spørger ham, hvordan han mener, at det går - er der noget du ikke kan nu, som du kunne inden sygdommen ?

Carl Ejner mener, at det godt kunne være bedre med:
at gå og han har ikke kræfter til at hugge brænde, hente vand, lave mad og han er svimmel og har åndenød

Vi tager hul på rehab planen :

Som du jo ved så skal der kigges på kosten og at den mad lev. du får nu, som du har aftalt med sygehuset, skal ændres til mere blød kost, hvis ikke du ønsker at få lavet tænderne/gebis
En kost med en anden type fedt i, plantefedtstoffer , netop fordi det animalske fedt fra kødet, klumper i dine blodårer og giver blodpropper.
Det kunne også være nogle protein drikke, som du kan bruge som mellemmåltid, så du ikke mister for meget muskelmasse.

Vi tænker også, at der skal ryddes op og gøres rent i huset - Hvad siger du Carl Ejner, skal vi bestille en hovedrengøring og noget oprydning, så vi ikke risikere, at du falder herinde ?

Hvordan vil du ha det med det ?

Også for at sundhedspersonalet kan komme ind og hjælpe med dagligdags ting og for at du nemmere kan komme rundt på en forsvarlig måde med din nye gåstol,

GÅSTOL !!
....ja den som du blev visiteret til, på sygehuset og som kommer i eftermiddag.

(vi henter Crosswalker )
vi skal selvfølgelig nok vise dig, hvordan den virker og den er meget enkel at bruge.

Så kan du træne balancen og styrke dine muskler, få en bedre vejrtrækning og en bedre kondi. - og træningen vil være meget forebyggende for fremtidige blodpropper.

hvad tænker du om den - er den ikke fin ?

Det er jo derfor vi er her - for at hjælpe og støtte dig i den nye situation.

Hvis du er med på at følge fysioterapeutens anvisninger, og den nye kostplan, så er der en stor chance for, at du kan blive i dit eget hjem, men det vil kræve en indsats fra din side.
Og så kan du overveje til vi kommer næste gang, om ikke vi skal købe noget nikotin plaster til dig, hvis nu du skulle få lyst til at holde op med at ryge, for rygningen forringer og forhaler jo også din mulighed for bedring af de udfordringer du har.

Aften:
Vi spritter af og banker på
Godaften Carl Ejner det er aftenhjemmeplejen - jeg kommer for at give dig din medicin og hjælpe dig i seng.
Hvordan er din dag gået ?

CE: jeg syntes pinen er der, jeg ser manden er svimmel.

Ok Carl Ejner - jeg syntes også din arm og mundvige hænger lidt, jeg ringer 112

Aftenvagten kan se, at det er nye tegn, da der står i Nexus fra dag og eftermiddags vagten, at Carl Ejner ikke har komplikationer og lammelser efter den 1. blodprop.

# data[].attributes.body
Vi havde ikke fået ure, smukker og neglelak af. Dette tager vi selvfølgelig højde for, i den virkelige verden.
Det er vigtigt at vi ikke taler i VI sprog når vi ønsker nyt for/til borgeren.
Vi havde ikke tænkt på at crosswalkeren også har en virkning på højre og venstre hjerne halvdel, som er med til at aktivere hjernens kryds koordinering.

# data[].attributes.body
Maslows behovspyramide Carl Ejner

Fysiske behov

Dåsemad, kaffe, søvn, tag over hovedet, varme

Tryghedsbehov

Niece Åse kommer med mad, hans ven Jon kommer og kigger til ham hver dag, tjekker op på hans helbred, hans bolig,

Sociale behov

Åse og Jon, familie og venskab

Egobehov

Han er stolt over den måde han lever på – Det at han kan klare sig med at hugge brænde for at få varme og tilberede mad. Hans behov er ikke som hos de fleste.

Selvrealisering

Han får en computer af Jon, som han udforsker, han får lys i hjemmet. Fagre ny verden.

# data[].attributes.body
I sygdomsforebyggende og sundhedsfremmende aktiviteter tager vi afsæt i KOSMO-modellen.

KOSMO-modellen har udgangspunkt i borgerens livshistorie, funktionsevne, dagligdag og livsstil med henblik på at iværksætte og følge op på sundhedsfremmende og sygdomsforebyggende aktiviteter som øger borgerens livskvalitet og mestring.

Kendskab til borgerens livshistorie
Teori: Kendskabet til borgerens baggrund og livshistorie giver et indblik i, hvad han eller hun tidligere har haft af interesser, hvad han eller hun har arbejdet med, om han eller hun har/har haft familie, boet i byen eller på landet osv. Kendskabet til borgeren gælder også for borgerens funktionsevne.

Observation af borgerens dagligdag og livsstil
Teori: Observation af borgerens dagligdag og livsstil giver baggrunden for at vurdere borgerens aktuelle sundhedstilstand og livskvalitet. Observationerne skal rette sig mod borgerens fysiske, psykiske og sociale sundhed

Samtale med borgeren om forslag til aktiviteter.
Teori: Sammen med borgeren findes forslag til aktiviteter, som borgeren kan være interesseret i. Samtalen  omhandler borgerens ønsker og tanker om det gode liv, og hvad der giver ham livskvalitet

Motivation
Teori: Motivation er den drivkraft, som får os til at handle, dvs. at gøre noget, fordi vi gerne vil opnå noget. Der findes to former for motivation som kan tages udgangspunkt i  at fremkalde hvis borgeren ikke selv udviser motivation for aktivitet:

indre motivation (Egen interesse)

ydre motivation (Fordele, belønning).

Opfølgning på om borgeren har glæde af aktiviteten.
Teori: Når borgeren er begyndt på en aktivitet, skal du som social- og sundhedshjælper/-assistent følge op på, om det går godt. Det gøres i en samtale med borgeren, hvor du skal holde fokus på forhold, der enten fremmer eller hæmmer borgerens motivation for at fortsætte med aktiviteten.
Det er vigtigt, at der ikke sættes urealistiske mål i forhold til, hvad der kan opnås gennem en aktivitet. Det psykiske og sociale i en aktivitet er vigtigt og er med til at give borgeren livskvalitet – også selvom der måske ikke opnås de store fysiske resultater.

kilde: SOSU-bogen, GF2

# data[].attributes.body
Når man er +65 år, skal man have særligt fokus på at få nok proteiner for at mindste tab af muskelmasse og styrke.

De officielle Kostråd:

Spis planterigt, varieret og ikke for meget

Spis flere grøntsager og frugter

Spis mindre kød – vælg bælgfrugter og fisk

Spis mad med fuldkorn

Vælg planteolier og magre mejeriprodukter

Spis mindre af det søde, salte og fede

Sluk tørsten i vand

# data[].attributes.body
Denne kostplan er lavet ud fra Carl Ejners nuværende tilstand, hvor han har nedsat funktionsevne og er sygdomsramt.

CE's Basalstofskifte er:
60 kg X 100 = 6000 kj

Energibehov før sygdom:
1, 4 X 6000 = 8.400 kj om dagen

NY kostplan:
På trods af mindre aktivitet på grund af sygdom, er den nye kostplan sat til ca. 8800 kj pr. dag = 400 kj mere pr. dag

Han må gerne bibeholde muskelmasse og gerne tage lidt på, da det kan kompensere for, at han sikkert vil spise mindre mad nogle af dagene, hvor appetitten er lavere.
Og med tiden vil større/bevaret muskelmasse styrke hans funktionsevne.

Hans krop har brug for mere protein og mere kalorierigt i helingsprocessen og da han er småt spisende, er det fordelt med små måltider over hele dagen.

Det er hovedsageligt blød kost, da han ingen tænder har og vi har taget udgangspunkt i "gammeldags mad" som han kender, så han er mere motiveret for at spise.

# data[].attributes.body
Vi tager udgangspunkt i at Carl Ejner er 178 cm høj og vejer 60 kg og at han har et aktivitetsniveau på 1,4, under normale omstændigheder.

Basalstofskifte
60 kg X 100 = 6000 kj

Energibehov
1,4 X 6000 = 8.400 kj om dagen

# data[].attributes.body
Øllebrød med sødmælk og sukker, kaffe.

# data[].attributes.body
Hvid fisk, kartofler, blomkål og sennepssovs

# data[].attributes.body
Rugbrød, æg med mayonnaise, leverpostej med sky og bacon

# data[].attributes.body
Protein shake og is

# data[].attributes.body
Carl Ejner har brug for at komme på plejehjem en periode i et intensivt rehabiliteringsforløb, da han har haft en blodprop og fået konstateret åreforkalkning. Han har svært ved at tage vare på sig selv og har ikke kræfter til at hugge brænde eller pumpe brøndvand som er livsvigtigt for ham for varme og ernæring.

Så planen er at motivere ham til at gennemføre et rehabiliteringsforløb, så han kan komme tilbage til hans hverdag.

Carl Ejners funktionsevne niveau er på 2, hvor han ikke er i stand til at udføre daglige aktiviteter uden hjælp, men han vil være i stand til at bidrage.

# data[].attributes.body
Typiske sygdomme og symptomer herpå er:

Bensår på grund af åreforkalkning
Kommer fx efter mindre slag, breder sig og der kommer flere sår. Smerter - også i hvile og om natten. Der kan evt. dannes koldbrand, hvor fødder er ildrøde og iskolde.

Blodprop i de dybe vener
Symptomer er ømhed og hævelse af benet. Benet kan føles varmt, og huden kan være rødlig eller blålig misfarvet. Hyppigt let feber.

Blodprop i hjertet
Pludselige kraftige smerter i brystet (gerne bag brystbenet) og/eller smerter, der stråler ud i venstre arm, op i halsen, til mellemgulvet eller ud i ryggen. Nogle får ikke smerter, men får i stedet pludselig åndenød.

Forhøjet blodtryk
Giver sjældent symptomer men symptomer kan være hovedpine, træthed, svimmelhed, unormal forpustethed og hjertekramper ved anstrengelse.

Forhøjet fedt- og kolesterolindhold i blodet
Giver ingen symptomer, men øger risiko for åreforkalkning. Åreforkalkning øger risiko for hjertekrampe,
blodprop i hjertet, blodprop i hjernen/hjerneblødning, kredsløbsforstyrrelser.

Hjertekrampe
Smerter i brystet og/eller smerter, der stråler ud i venstre arm, op i halsen, til mellemgulvet eller ud i ryggen. Nogle får ikke smerter, men får i stedet pludselig åndenød.

Hjerterytmeforstyrrelser
Meget forskellige; fra meget få og lette symptomer, fx let hjertebanken, ekstra kraftige hjerteslag eller træthed, til stærke symptomer, fx pludselig svær åndenød, svær svimmelhed eller besvimelse.

Hjertesvigt
Åndenød ved let anstrengelse. Du kan også få åndenød, når du ligger ned. Denne form for åndenød lindres, når du sætter dig op.  Andre symptomer er træthed og væskeophobning i kroppen, ofte omkring anklerne eller maven.

Kredsløbsforstyrrelser
Smerter bag i læggen ved almindelig gang. Hvis du står stille, forsvinder smerterne, men de kommer igen, når du begynder at gå. Musklerne bliver svagere, hårene på benene forsvinder, tæerne kan blive blå og gøre ondt.

Vand i kroppen
Hævede ankler eller fødder, måske hæver hele benet. Vejrtrækningsproblemer ved vand i lungerne eller lungehinderne.

Vaskulær demens
Hukommelsen, koncentrationen og evnen til at løse problemer svækkes. Der kan optræde depression og følelsesmæssige ændringer.

Venøse bensår
Såret opstår gradvist, det begynder at væske, og måske opstår der smerter i såret. Afhængigt af hvilke bakterier, der er i såret, kan det lugte kraftigt.

Åreknuder
Ofte ingen symptomer. Tyngde- og træthedsfornemmelse i benene, specielt efter at man har stået op i længere tid.

kilde: https://min.medicin.dk/

# data[].attributes.attachment_link.description
Inden 2022 skal antallet af medicinfejl halveres - det er ambitionen for WHO's globale initiativ "Medication Without Harm", som på dansk hedder Medicin uden skade. Medicin.dk bidrager med faglig ekspertise. Læs mere...

# data[].attributes.headline
Hvilken betydning har livsstilssygdommen for Carl Ejners hverdag 

# data[].attributes.subject
Hvilken betydning har livsstilssygdommen for Carl Ejners hverdag 

# data[].attributes.body
Carl Ejnars sygdom har stor betydning for hans hverdag og hans livskvalitet. Den svækker ham i hans dagligdag og han har svært ved at mestre hverdagen.

Vi vil tage udgangspunkt i KRAM modellen med henblik på en samtale med Carl Ejnar om, hvilken positiv betydning det vil have for hans sygdom, at stoppe med at ryge, spise mere ernæringsrigt og få nogle motionsøvelser ind i hverdagen.

Som SSA'er vil vil også bruge KOSMO modellen, for at kunne lave en handleplan for at bremse sygdommen.

Det vil sige:
Vi skal ha Kendskab til CE's livshistorien
Observere CE's dagligdag og livsstil
Vi skal have en Samtale med CE om mulige aktiviteter
Vi skal hjælpe CE med at finde Motivationen
Vi skal senere lave en Opfølgning på om CE har glæde af aktiviteterne.

# data[].attributes.body
Type 2-diabetes er en livstilsygdom som kan udvikles af en usund livsstil.

Årsagen til type 2-diabetes er, at vi har overbelastet bugspytkirtlen, der danner insulinen. Det betyder at der ikke dannes insulin nok, eller at det insulin, der dannes, er af dårligere kvalitet og derfor ikke kan få glukosen fra blodet over i cellerne.

Symptomer på type 2-diabetes er:

kvalme

træthed

udtalt tørst

hyppig vandladning

kløe

føleforstyrrelser

synsforstyrrelser

langsom sårheling

infektioner i hud og slimhinder.

De livsstilsfaktorer, der har særlig betydning for udvikling af type 2-diabetes, er kost, rygning og motion.

Som SSA skal man være opmærksom på følgende hos en borger med diabetes:

Blodsukker - Måle borgerens blodsukkerniveau regelmæssigt

Insulinbehandling - Være opmærksom på at borgeren får sin insulin på rette tidspunkt

Kost - En sund kost er med til at kontrollere blodsukkeret.

Motion - Er med til at kontrollere blodsukkeret og forbedre borgerens generelle sundhed.

Kilde: Type 2-diabetes - Patienthåndbogen på sundhed.dk

Kilde: Type 2-diabetes | Grundforløb 2, Sosu (gyldendal.dk)

# data[].attributes.body
Hvad er årsagen til osteoporose?

Man kender ikke årsagen til, at den opstår. Sekundær osteoporose skyldes sygdom, eller at man tager medicin, som får nedbrydningen af knoglevæv til at gå hurtigere end nydannelsen. Det er især sygdomme, som påvirker balancen af kønshormoner og hormoner fra skjoldbruskkirtlen og binyrerne, som kan give knogleskørhed.

Sygdommen rammer oftest fra 50 års alderen.

Knoglevævet nedbrydes og knoglerne bliver porøse.

Kvinder rammes over dobbelt så hyppigt som mænd.

Diagnosen kan stilles på baggrund af DXA-scanning; røntgen, blod- og urinprøve kan indgå i undersøgelserne.

Man mærker ikke symptomer ved sygdommen, men får nemmere knoglebrud som kan give varige mén.

Forebyggelse kan bestå i ændret livsstil og behandling omfatter medicin.

Jo hurtigere tilstanden behandles, jo bedre er fremtidsudsigterne

Kilde Gitforeningen.

# data[].attributes.headline
KOL - Kronisk Obstruktiv Lungesygdom, som angriber både luftvejene og lungevævet 

# data[].attributes.subject
KOL - Kronisk Obstruktiv Lungesygdom, som angriber både luftvejene og lungevævet 

# data[].attributes.body
KOL viser sig først og fremmest ved:

Åndenød

Hoste og opspyt

Hyppige infektioner i lungerne

I starten af sygdommen er symptomerne kun til stede ved infektioner eller ved hård fysisk anstrengelse.

Senere i sygdommens forløb kan borgeren blive forpustet ved selv ganske små anstrengelser.

Hvis lungernes funktion bliver svært nedsat, kan der opstå permanent iltmangel i blodet.

Svær KOL, hvor lungernes funktion er nedsat til under 50 % af det normale, er ofte ledsaget af sygdom i hjertet, afkalkning af knoglerne og depression.

I Danmark opstår svær KOL næsten altid fordi personen har røget.
Sygdommen udvikler sig over mange år. Hos de fleste viser den sig først efter 60-årsalderen.

Svær KOL er meget sjælden hos personer, som aldrig har røget tobak.

# data[].attributes.body
Livsstil drejer sig først og fremmest om menneskets daglige vaner, værdier og sociale relationer, herunder forbrugsvaner, kulturelle vaner og opførsel. Det er ikke alene økonomisk formåen, der bestemmer spisevaner, påklædning, boligindretning,
interesser, synet på kunst og litteratur mv.

# data[].attributes.body
Verdenssundhedsorganisationen (WHO) definerer sundhed på følgende måde:

"Sundhed er en tilstand af fuldstændig fysisk, psykisk og socialt velvære, og ikke blot fravær af sygdom, smerter eller andre skavanker."

Endvidere siger WHO, at sundhed er:

"En ressource i hverdagen, ikke målsætningen i livet. Sundhed er et positivt begreb, der understreger sociale og personlige ressourcer, såvel som fysisk kapacitet."
(Baum 2015)

# data[].attributes.body
Sygdomsforebyggelse er en handling, aktivitet, proces eller foranstaltning, som ophæver eller formindsker risikoen for fremtidig sygdom eller helbredsmæssig eller social forringelse som følge af sygdom.
kilde: denstoredanske.lex.dk/sygdomsforebyggelse

# data[].attributes.body
Sundhedsfremme har fokus på sundhed frem for sygdom

For at nå en tilstand af fuldstændig fysisk, psykisk og socialt velbefindende må den enkelte eller gruppen være i stand til at identificere og realisere mål, at tilfredsstille behov og at ændre eller kunne klare omverdenen (Baum, 2015).

Ifølge sundhedsstyrelsen søger individet og samfundet gennem sundhedsfremme at øge den enkeltes evne til at undgå at blive syg, f. eks. gennem motion, sund kost, rygeophør eller mere generelle tiltag som tryghed i ansættelse.
Sundhedsstyrelsen skelner ikke skarpt mellem forebyggelse og sundhedsfremme idet sundhedsfremme defineres som tiltag for at søge at undgå sygdom.

Forebyggelse og sundhedsfremme til ældre har fokus på

Mental sundhed

Mad og måltider

Fysisk aktivitet

Overvægt

Tobak

Alkohol

Seksuel sundhed

Hygiejne.

Kilde: Sundhedsstyrelsen

# data[].attributes.attachment_link.title
Samarbjedsaftale + kompetencer - Veteran klubben.docx

# data[].attributes.body
Forebyggelse eller sygdomsforebyggelse defineres oftest som en indsats, der har til formål at fjerne sygdom eller risikofaktorer for sygdom. Forebyggelse opdeles oftest i primær, sekundær og tertiær forebyggelse :

Primær forebyggelse. Indsatser, der har til formål at forhindre, at sygdom opstår - også kaldet den borgerrettede forebyggelse, fordi den foregår blandt raske mennesker.

Sekundær forebyggelse. Indsatser, der har til formål at opspore personer med de første tegn på sygdomsudvikling for at hindre videreudvikling af sygdom (f.eks. ved screening).

Tertiær forebyggelse. Indsatser, der har til formål at forebygge forværring af allerede opstået sygdom og at fastholde funkti- onsevnen hos den syge (rehabilitering) - også kaldet den patientrettede forebyggelse.

Sundhedsfremme har et bredere sigte og handler om at styrke individuelle og sociale forandringsprocesser, der gør det muligt at leve sundere. Sundhedsfremme kan defineres som en indsats, der øger individets modstandskraft og almene evne til at klare sig, eller som en indsats, der styrker sundhed og livskvalitet. Man kan også definere sundhedsfremme som indsatser, der har til formål at sætte mennesker i stand til at kontrollere eller påvirke deres sundhed for at forbedre eller bevare den bedst muligt.

Ved sundhedsfremme er målet først og fremmest at øge følelsen af sammenhæng, dvs. følelsen af begribelighed, håndterbarhed og meningsfuldhed - eller med andre ord at styrke livsmod, livsglæde, handleevne og fornemmelse af overskud i hverdagen (såkaldt salutogenese).

kilde DSR, https://vidensportal.dk/handicap/udviklingshaemning-og-sundhedsfremme/definition

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Anne Kirstine Bjerrum Flor | Socialstyrelsen

Definition af sundhedsfremme

Definitionen af sundhedsfremme har udviklet sig fra en definition orienteret mod risikofaktorer og sygdomme til en definition med fokus på sundhed og inddragelse af den enkelte borger.

Sundhedsfremme har fokus på sundhed frem for sygdom

Ved den første internationale konference om sundhedsfremme, afholdt i Ottawa Canada 1986, blev definitionen af sundhedsfremme udviklet (Baum, 2015).

Definitionen har fokus på sundhed, inddragelse af den enkelte borger, samarbejde og individtilpassede tilbud (Vallgårda, 2005).

Ottawa-charteret, der blev vedtaget ved konferencen i Ottawa i 1986, definerer sundhedsfremme som den proces, der gør mennesker i stand til i højere grad at være herre over og forbedre deres sundhedstilstand. For at nå en tilstand af fuldstændig fysisk, psykisk og socialt velbefindende må den enkelte eller gruppen være i stand til at identificere og realisere mål, at tilfredsstille behov og at ændre eller kunne klare omverdenen (Baum, 2015).

Sundhedsstyrelsens definition af sundhedsfremme

Sundhedsstyrelsens definition af sundhedsfremme læner sig op af definitionen fra Ottawa-charteret fra 1986. Ifølge en rapport om lighed i sundhed fra Sundhedsstyrelsen defineres sundhedsfremme som sundhedsrelaterede aktiviteter, der søger at fremme den enkeltes sundhed og
folkesundheden ved at skabe rammer og muligheder for at mobilisere patienters og andre borgeres
ressourcer og handlekompetence (Sundhedsstyrelsen, 2009).

I sundhedsfremmearbejdet vendes opmærksomheden væk fra sygdom og over mod sundhed. Der fokuseres på mobilisering af ressourcer, handlekompetence og mestringsstrategier. Sundhedsfremmearbejdet bygger på et perspektiv, hvor fokus er på sundhedens opståen og udvikling frem for sygdom. I definitionen af sundhedsfremme skal ordet "sund" forstås som en stærk oplevelse af sammenhæng, hvor den enkelte oplever tilværelsen som meningsfuld, begribelig og håndterbar (Sundhedsstyrelsen, u.å.).

Sundhedsloven og rettigheder

Sundhedsloven

Ifølge den danske sundhedslov skal alle borgere tilbydes let og lige adgang til relevante sundhedsfremmende indsatser (Sørensen & Stenbæk, 2013).

Kommunerne har ansvaret for at skabe rammer for sund levevis til alle borgere gennem etablering af forebyggende og sundhedsfremmende tilbud til borgerne fx ved implementering af sundhedstjek eller andre lokale sundhedsfremmende aktiviteter målrettet de enkelte målgrupper (Bekendtgørelse af sundhedsloven § 119).
Læs mere om sundhedstjek på Vidensportalen
FN's konvention om rettigheder for personer med handicap

Ifølge FN-konventionen om rettigheder for personer med handicap har mennesker med udviklingshæmning ret til at modtage individuelt tilrettelagt information og støtte, der gør personen i stand til at kontrollere sit liv så uafhængigt som muligt (Myndigheten för delaktighet, 2020).

Danmark tiltrådte konventionen i 2009 (Socialstyrelsen, 2019).

Social ulighed i sundhed

Sundhedsstyrelsen fremhæver 12 risikofaktorer, som har betydning for den sociale ulighed i sundhed. De 12 risikofaktorer er fordelt på tre områder:

1. tidlige risikofaktorer

2. social position

3. sygdomskonsekvenser (Sundhedsstyrelsen, 2011).

Tidlige risikofaktorer, som påvirker social position og helbred

Børns tidlige udvikling - kognitiv, emotionel, social

Skolegang - uafsluttet skolegang

Segregering og socialt nærmiljø (Sundhedsstyrelsen, 2011).

Sygdomsårsager, som påvirkes af social position

Indkomst - fattigdom

Langvarig arbejdsløshed

Social udsathed

Fysisk miljø - partikler og ulykker

Arbejdsmiljø - ergonomisk og psykosocial

Sundhedsadfærd

Tidlig nedsættelse af funktionsevne (Sundhedsstyrelsen, 2011).

Determinanter, som påvirker sygdomskonsekvenser

Sundhedsvæsenets rolle

Det ekskluderende arbejdsmarked (Sundhedsstyrelsen, 2011).

Sundhedsstyrelsen definerer social ulighed i sundhed som forskelle i sundhed mellem grupper i samfundet, der følger af forskelle i social position. For at mindske den sociale ulighed i sundhed skal der derfor sættes fokus på sundhedsfremmende initiativer, fx sundhedstjek eller lokale initiativer på bostederne, som kan forbedre sundheden hos de udsatte målgrupper, herunder voksne med udviklingshæmning (Sundhedsstyrelsen, 2011).

Alle skal have lige adgang til at opnå sundhed. Personer med handicap har ret til samme udbud af sundhedsydelser, som der gives til andre, samt ret til at nyde den højest opnåelige sundhedstilstand uden diskrimination pga. deres handicap (Det Centrale Handicapråd, 2017).

Sundhedsfremme for borgere med udviklingshæmning

Det kan være en uoverkommelig opgave for en borger med udviklingshæmning at identificere og realisere sundhedsfremme i sit eget liv. Derfor kan borgere med udviklingshæmning have brug for støtte fra medarbejdere fra borgerens bo- eller dagtilbud til at identificere behov og mål med respekt for borgerens integritet og selvbestemmelsesret (Nansen, 2020).

Danske Handicaporganisationer udtrykker i en rapport fra 2013, at personer med et handicap har behov for initiativer, der tilrettelægges ud fra borgerens specifikke behov og ressourcer (Sørensen & Stenbæk, 2013).

En måde at sikre sundhedsfremme for udviklingshæmmede på er at indarbejde sundhedsfremmende aktiviteter som en del af et botilbuds dagligdag og tilbud til borgerne (Sørensen & Stenbæk, 2013).

Kilder

Baum, F. (2015). The New Public Health. South Melbourne: Oxford University Press.

Bekendtgørelse af sundhedsloven, LBK nr. 903 af 26/08/2019. Tilgængelig fra: https://www.retsinformation.dk/eli/lta/2019/903 [Lokaliseret 15-10-2020].

Myndigheten för delaktighet (2020). Begränsade livsval: Situationen för personer med intellektuell funktionsnedsättning. Sundbyberg: Myndigheten för delaktighet.

Nansen, L. N. (2020). Ulighed i sundhed. I: Sørensen, K. et al. (red.), Udviklingshæmning: En grundbog, bind 2. Skødstrup: Forlaget Oligo.

Socialstyrelsen (2019, 8. januar). Et historisk blik. Socialstyrelsen. Tilgængelig fra: https://socialstyrelsen.dk/handicap/udviklingshaemning/om-udviklingshaemning/et-historisk-blik [Lokaliseret 19-10-2020].

Sørensen, Jeppe & Stenbæk, Marie (2013). Borgeren i centrum: Afrapportering af projekt om forebyggelse, sundhedsfremme og rehabilitering for personer med handicap. Rapport. Taastrup: Danske Handicaporganisationer.

Det Centrale Handicapråd (2017). FN's konvention om rettigheder for personer med handicap. Kbh.: Det Centrale Handicapråd.

Sundhedsstyrelsen (2009). Lighed i sundhed: Sundhedsfremme og forebyggelse målrettet borgere uden for arbejdsmarkedet. Kbh.: Sundhedsstyrelsen, Center for Forebyggelse.

Sundhedsstyrelsen (2011). Ulighed i Sundhed: Årsager og indsatser. Rapport. København: Sundhedsstyrelsen.

Sundhedsstyrelsen (u.å.). Begrebsbasen. Sundhedsstyrelsen. Tilgængelig fra: http://sundhedsdata.iterm.dk/ [Lokaliseret 17-01-2021].

Vallgårda, S. (2005). Hvad er sundhedsfremme? En analyse af begrebet og styringsmetoderne. Tidsskrift for forskning og i sygdom og samfund, Vol. 2(3): 15-31.

# data[].attributes.attachment_link.title
Definition af sundhedsfremme — Vidensportalen på det sociale område

# data[].attributes.attachment_link.description
I Danmark har alle ret til let og lige adgang til sundhedsfremmende indsatser. Alligevel er der en social ulighed i sundhed, bl.a. for mennesker med udviklingshæmning. Derfor er det vigtigt at sætte fokus på sundhedsfremme, rettigheder og individuelle initiativer, der fremmer sundheden hos voksne me…

# data[].attributes.body
Hjerte-karsygdomme medfører udfordringer for udførelse af fysisk krævende aktiviteter samt nedsat mobilitet
Observationer kan struktureres ud fra KRAM(S)- modellen, der beskriver helbredsfaktorerne
Kost, Rygning, Alkohol, Motion og Søvn/Stress/Seksualitet
samt forudsætninger for helbredsfremmende indsats
Kompetencer, Relationer, Accept og Mestring
Observationer må ud fra modellen rette sig mod.

1. Grad af mestring i forhold til sygdommens udfordringer

Grad af accept/motivation

Udfordringer for oplevelse af livskvalitet

2. Rehabilitering i forhold til

Fysisk træning

I hvilket omfang gennemføres træning og hvilke eventuelle udfordringer er der i træningsaktiviteten i forhold til hans formåen

Kost/ernæring

3. Fysiske rammer i boligen

Er boligen indrettet hensigtsmæssigt i forhold til hans mobilitet og formåen

4. behov for og anvendelse af hjælpemidler og assistance
i forhold til aflastning  og hjælp til  anstrengende aktiviteter

# data[].attributes.body
Demens drejer sig især om Alzheimers sygdom, Lewy body demens, frontotemporal demens og vaskulær demens.

Demens forekommer hyppigst hos personer over 65 år, men kan også optræde hos personer under 65 år.

Alzheimers sygdom
Alzheimers sygdom er en uhelbredelig neurodegenerativ sygdom.
Den er årsag til knap to ud af tre tilfælde af demens hos ældre.

Symptomer er kognitive funktionsnedsættelser såsom svigtende hukommelse, problemer med at indlære nyt og svigtende evne til at huske aftaler og gøremål, reducerede sproglige færdigheder, svækket koncentration, dømmekraft eller visuelt-rumlige færdigheder, som svækkes enten fra starten eller på et senere tidspunkt i sygdomsforløbet.

Til symptomer hører også følelsesmæssige ændringer som kan vise sig ved, at patienterne får lettere til gråd, udviser et ændret temperament eller udvikler symptomer på depression. Personlighedsændringer og adfærdsforstyrrelser tiltager ofte, efterhånden som sygdommen udvikler sig.

Lewy body demens
Lewy body demens er en neurodegenerativ demenssygdom, der ud over demens også kan medføre bevægeforstyrrelser, der minder om symptomerne ved Parkinsons sygdom. Lewy body demens kan også medføre synshallucinationer og vekslende opmærksomhed.

Frontotemporal demens
Frontotemporal demens er en fællesbetegnelse for en gruppe af neurodegenerative demenssygdomme med forskellige årsager og sygdomsmekanismer, der især rammer frontallapperne (pandelapperne) og/eller den forreste del af temporallapperne (tindingelapperne).

Frontotemporal demens viser sig i form af gradvist tiltagende ændringer i personlighed, adfærd og/eller sprog og adskiller sig fra Alzheimers sygdom blandt andet ved, at indlæring og hukommelse kan være intakt langt hen i sygdomsforløbet.

Vaskulær demens
Vaskulær demens skyldes forstyrrelser i hjernens blodforsyning eller blodkar. Betegnelsen vaskulær demens henviser til et bredt spektrum af sygdomstilstande med det fællestræk, at der er tale om vaskulære læsioner i hjernen ledsaget af demens.

I modsætning til fx Alzheimers sygdom eller Lewy body demens er vaskulær demens ikke en neurodegenerativ sygdom, og tilstanden vil ikke nødvendigvis udvikle sig.
Symptombilledet ved vaskulær demens varierer, idet både antallet og størrelsen af vaskulære læsioner, og placeringen af disse, har indflydelse på symptomer og på graden af demens.

kilde: https://videnscenterfordemens.dk/

# data[].attributes.attachment_link.description
Nationalt Videnscenter for Demens arbejder med forskning, uddannelse og formidling af viden om demens til fagfolk på alle niveauer og på tværs af sektorer i hele Danmark.

# data[].attributes.body
Hvad er symptomerne på depression?

Du kan føle dig irritabel, ude af stand til at sove, magter ikke at spise, føler dig tappet for energi og er ude af stand til at tage beslutninger. Du kan også føle dig mislykket, skyldig, håbløs og hjælpeløs, og kan have lyst til at græde hele tiden. Men værst af alt, du kan ikke komme ud af det.

Hvordan kan jeg hjælpe som SSA?

1. Husk hele tiden på at depression er en sygdom og ikke et spørgsmål om slap karakter.

2. Husk hele tiden på, at depression er en sygdom, man bliver rask fra igen.

3. Forsøg at aflaste den syge.

4. Giv ikke gode råd, men tilbyd i stedet praktisk hjælp.

Kilde: Net doktor.

# data[].attributes.body
Vaccination forebygger sygdomme - eks. Covid 19

# data[].attributes.attachment_link.description
Med denne kampagne ønsker Sundhedsstyrelsen at anerkende befolkningen for at have gjort det godt. Samtidig opfordrer vi til, at man fortsat overholder de gode råd, der skal mindske smitten og få os godt igennem epidemien.

# data[].attributes.body
Formålet med denne publikation er at inspirere kommuner til at arbejde med sundhedsfremme og forebyggelse til ældre.
Begreberne sundhedsfremme og forebyggelse  anvendes her som nærmest sammenfaldende, men kampagnens fokus er klart det sundhedsfremmende fremfor forebyggelse af en bestemt sygdom.

Anbefalingerne er hentet fra Sundhedsstyrelsens forebyggelsespakker til kommunerne.

Målgruppen for publikationen er kommunale ledere og planlæggere, der har ansvaret for sundhedsfremmende og forebyggende initiativer for ældre.

# data[].attributes.attachment_link.title
Forebyggelse og sundhedsfremme til ældre

# data[].attributes.attachment_link.description
Publikationen giver konkrete anbefalinger til, hvordan kommuner kan arbejde med sundhedsfremme og forebyggelse til ældre borgere. Derudover rummer publikationen en række konkrete eksempler på indsatser fra kommunerne, som kan inspirere andre.

# data[].attributes.body
Livsperspektiv:

Er i følge ham selv at han er sund og rask. Dog indrømmer han at der er lidt skavanker, men han klare sin hverdag i huset selv.

Biologisk perspektiv:

Der er han ved dårligt helbred, han ryger, han har grå stær, dårlig mundhygiejne og dårligt gående.

# data[].attributes.body
1. Kendskab. Carl Ejnar er en meget selvhjulpen person, som sætter en ære i at kunne klare sig selv, i eget hjem, som han altid har gjort. CE har boet i huset næsten hele sit liv, han flyttede tilbage til sin mor i en alder af 40år. CE har aldrig været gift og har ingen børn. CE har drivet et lille landbrug. CE har været selvhjulpen hele sit liv.

2. Observation. I forhold til Carl Ejnars dagligdag vil det være oplagt at få Carl Ejner tilbage til at kunne mestre dagligdagen i eget hjem. Han skal kunne kløve brænde, så han kan lave mad over hans komfur og så han kan få varme. Dette er hans livskvalitet.

3. Samtale og forslag til aktiviteter. Vi skal tale med ham om at anvende en crosswalker for at hjælpe til vedligehold og opbygning af muskler .

4. Motivationen er at CE kan forblive i eget hjem og have styrke til at udføre sine daglige gøremål. Især i forhold til kløvning af brænde og pumpning af vand.

5. opfølgning. Vi taler jævnligt med ham om hans udbytte af crosswalker og om han kan mærke forbedringer. Med henblik på at fastholde motivationen og om der måske skal støttes med supplerende træning og/eller tekniske hjælpemidler.

# data[].attributes.body
Rygestop kampagne er sygdomsforbyggende, da rygning er en af de største årsager til alvorlige sundhedsproblemer og sygdomme. Rygning giver sundhedsmæssige problemer og forårsage andre skadelige virkninger på kroppen. Et rygestop vil forbygge sygdomme som f.eks. lungekræft, KOL.

# data[].attributes.body
Med KOSMO-modellen kan man igangsætte sundhedsfremmende og sygdomsforebyggende aktiviteter sammen med en borger. Ved at bruge den sikrer man sig, at man tager udgangspunkt i borgeren, og at borgeren involveres mest muligt i arbejdet. Det er vigtigt, da aktiviteterne, der sættes i gang, skal være med til at give borgeren livskvalitet og velvære, i eget hjem, hvor borgeren bedst ved hvad den kan bidrage med.