# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I'm an awesome subtitle, ideal for giving more context about the topic at hand

Adelė Zarembaitė8a

I'm an awesome subtitle, ideal for giving more context about the topic at hand

Vartotojai

Žemuogė (Fragaria) - erškėtinių šeimos augalų gentis. Mėgsta rūgščius, puveningus dirvožemius. Tai miškų augalas, kuris auga pelkėtuose pušynuose, eglynuose, beržynuose, kimininėse pelkėse, aukštesnėse vietose. Vartojamas maistui, vaistams ir kosmetikoje. Mėlynių sąžalynuose slapstosi ir minta kai kurie miško paukščiai ir gyvūnai, vabzdžiai.

žolė − augalas , kurio antžeminė dalis nesumedėjusi, žiemą dažniausiai sunyksta. Nuo medžių ar krūmų skiriasi tuo, kad neturi antrinio gaminamojo.

Liepa (Tilia) - liepinių šeimos augalų gentis. Žinoma apie 50 rūšių. Vasaržalis medis, išauga iki 15-25 m aukščio. Kamienas apie 2 m skersmens, gyvena 150 metų. Šaknys sudaro mikorizę. Vaisius - riešutėlis. Platina paukščiai, žinduoliai ir vėjas. Dauginasi sėklomis, ūgliais. Auga plačialapiuose miškuose. Medingas, vaistinis, dekoratyvinis augalas. Introdukuota 12 rūšių.

Barsukas (Meles meles) - stambiausias kiauninių šeimos plėšrusis žinduolis. Paplitę visoje Lietuvoje, bet negausiai. Barsukai gyvena miškuose, šlaituose, kartais krūmuose, ganyklose ir net pievose, bet arti miško. Mityba labai įvairi. Nors barsukas priklauso plėšriesiems žinduoliams, tačiau nemažą dalį maisto raciono sudaro augalinis maistas.Barsukai gyvena 10-12 metų, nelaisvėje iki 16 metų.

Rudoji lapė (Vulpes vulpes) - šuninių šeimos žinduolis. Dažniausiai lapės įsikuria miškų pakraščiuose, atžėlusiose kirtavietėse prie upių ir ežerų, olas išsikasa po medžių šaknimis ar šlaituose. Daugiausiai minta smulkiais žinduoliais ir paukščiais, ėda paukščių jauniklius ir kiaušinius, graužikus, kurmius, ežius, kiškius, net stirniukus, kirmėles, vabzdžius, sliekus. Mėgsta vaisius ir uogas. Laisvėje gyvenančios lapės paprastai išgyvena 7 metus, o nelaisvėje - 14 metų.

Paprastieji ežiai (Erinaceus) - ežinių šeimos gentis. Gyvena miškų pakraščiuose, kirtavietėse, krūmynuose. Visaėdžiai, bet daugiau suėda gyvulinio maisto: palinių graužikų, driežų, varlių, įvairių vabzdžių ir lervų. Gyvena apie 6 metus.

I'm an awesome subtitle, ideal for giving more context about the topic at hand

# data[].attributes.attachment_link.description
I'm an awesome subtitle, ideal for giving more context about the topic at hand Adelė Zarembaitė8a I'm an awesome subtitle, ideal for giving more context about the topic at hand Vartotojai Žemuogė (Fragaria) - erškėtinių šeimos augalų gentis. Mėgsta rūgščius, puveningus dirvožemius. Tai miškų augalas, kuris auga pelkėtuose pušynuose, eglynuose, beržynuose, kimininėse pelkėse, aukštesnėse vietose.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vandens lelija

Karališkoji osmunda

Vandens lelija - lūgninių šeimos gentis. Vandeniai, žoliniai, daugiamečiai augalai, turintys gerai išsivysčiusius šakniastiebius ir plūduruojančius didelius lygiakraščius lapus. Žiedai pavieniai, iškilę virš vandens. Vaisius - sultingas ąsotėlis, panašus į uogą. Auginamos ir kaip dekoratyviniai augalai.

Upinis bebras - bebrinių šeimos, stambiausias Lietuvos graužikas, sveriantis 20-26 kg.

gandras - gandrinių paukščių būrio, gandrinių šeimos paukščių rūšis. Priklausomai nuo Lietuvos regiono, baltasis gandras vadinamas ir šiais sinonimais: gandras, busilas, starkus, gužas, gužutis, bacionas, o žemaičių kalba - gožos, gondros.

- beuodegių varliagyvių šeima. Gyvūnų oda lygi arba nežymiai rauplėta. Akys su horizontaliu vyzdžiu , turi judamus vokus . Patinų galvos šonuose yra balso maišai (rezonatoriai), kurie kvarkiant išsipučia. Viršutinis žandikaulis su kūgio formos dantimis, apatinis be dantų. Liežuvio galas giliai iškirptas, liežuvis išmetamas.

Plūdeniniai - arekažiedžių poklasio aroniečių eilės augalų šeima. Smulkūs, vandenyje plūduriuojantys augalai, turintys iki 10 mm ilgio stiebą. Lapų nėra arba jie redukuoti, plėvinių žvynelių pavidalo. Šaknys siūliškos, galuose turi šalmelį, jomis augalas išlaiko lygsvarą. Žydi retai, dauginasi vegetatyviniu būdu.

Papartis karališkoji osmunda ( ) auga drėgnuose Europos miškuose ir pelkėse, todėl ji itin ištvėrminga. Lapai su taisyklingai išsidėsčiusiais lapeliais išauga iki 1-1.5 m ilgio. Vasarą iš gėlės centro išauga nauji lapai su gelsvai rudomis sporangėmis. Sode augančiai gėlei reikia labai drėgnos vietos, kurią galima sukurti dirbtinai. Osmunda regalis

Gamintojai - tai organizmai, kurie iš neorganinių medžiagų, naudojant saulės energiją, pagamina organines medžiagas ir jomis aprūpina save bei kitus organizmus.

Vartotojai - tai organizmai, kurie nesugeba pasigaminti organinių medžiagų, todėl minta kitų organizmų pagamintomis.

Žolė → Žiogas → Pelė → Gandras

Gilė → Kėkštas → Kiaunė → Lapė

Uoga → Sliekas → Kekšas → Kiaunė

# data[].attributes.attachment_link.description
Vandens lelija Karališkoji osmunda Vandens lelija - lūgninių šeimos gentis. Vandeniai, žoliniai, daugiamečiai augalai, turintys gerai išsivysčiusius šakniastiebius ir plūduruojančius didelius lygiakraščius lapus. Žiedai pavieniai, iškilę virš vandens. Vaisius - sultingas ąsotėlis, panašus į uogą. Auginamos ir kaip dekoratyviniai augalai. Upinis bebras - bebrinių šeimos, stambiausias Lietuvos graužikas, sveriantis 20-26 kg.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
alijošius yra sultingų augalų rūšis, klestinti karštame, sausringame klimate. Alavijo, augančio dykumose, paveikslėliai rodo, kad šie mėsingi lapai auga kaulų sausoje, smėlėtoje dirvoje, kurią supa uolos. Yra daugiau nei 500 alavijo rūšių, iš kurių alavijas yra vienas iš labiausiai paplitusių. Dauguma alavų augalų rūšių auga rozetės formos. Alijošių taip pat galite auginti ir vazonuose.

bendri šio mažo dykumoje gyvenančio augalo pavadinimai dažniausiai apibūdina šio sultingo lapo - raudoną blyną, irklo augalą, dykumos kopūstus ir pleiskanas. Dideli, apvalūs, mėsingi lapai yra mėlynai žalios spalvos, o kraštuose parausta raudonos užuominos. Iš dykumos sukulentų išauga geltonos vaškinės gėlės.

Butelių šepetėlis (Callistemon) - butelių šepetėlių augalai klesti kaitrioje, pilnoje saulėje ir gali ištverti minimalų laistymą. Šių mažų krūmų gimtinė yra Australija, kur jie auga įvairiuose klimatuose, įskaitant dykumos regionus. Šie dykumos augalai turi spalvingas raudonas gėles, kurios kontrastuoja su šviesiai žaliu adatų lapija.

Skorpionas - bestuburių gyvūnų būrys, priklausantis voragyvių klasei. Visi skorpionai gamina nuodus. Jie susideda iš įvairių smulkių baltymų, taip pat natrio ir kalio katijonų. Nuodus skorpionas naudoja savo aukai nužudyti ar paralyžiuoti. Paprastai nuodai yra greitai veikiantys ir leidžia efektyviai sugauti grobį.

Antilopė - atrajojantis porakanopis žinduolis iš dykaraginių žinduolių šeimos, nesantis jautis, ožys ar avinas. Antilopių grupė yra įvairialytė, kai kurios jų rūšys yra artimesnės jaučiams, avinams, ožiams, negu tarpusavyje.

Kupranugaris - kūnas 40-700 kg masės, apaugęs ilgais plaukais. Galūnėse yra tik 3 ir 4 pirštai su elastingomis trynėmis apačioje. Kaklas ilgas. Eritrocitai ovalios formos. Skrandis 4 kamerų. Augalėdžiai, atrajojantieji gyvūnai. Gyvena grupėmis. Aktyvūs dieną. Kupranugariai gyvena sauso klimato kraštuose. Ant nugaros turi 1 arba 2 kupras iš riebalinio audinio, kuris panaudojamas kaip energetinė medžiaga.

Gepardas - p laukas trumpas. Kailis gelsvai rudas, su tamsiai rudomis dėmėmis, apatinė lūpa, pasmakrė ir krūtinė šviesūs. Jauniklių nugara melsvai pilka. Nagai iš dalies įtraukti, vyresnių buki, todėl medžiais gerai laipioja tik jauni gepardai. Ausys apvalios, snukis trumpas. Kojos ir liemuo ilgi. Galva nedidelė, kūnas aptakus. Gepardai dažniausiai gyvena pavieniui.

# data[].attributes.attachment_link.description
Skorpionas - bestuburių gyvūnų būrys, priklausantis voragyvių klasei. Visi skorpionai gamina nuodus. Jie susideda iš įvairių smulkių baltymų, taip pat natrio ir kalio katijonų. Nuodus skorpionas naudoja savo aukai nužudyti ar paralyžiuoti. Paprastai nuodai yra greitai veikiantys ir leidžia efektyviai sugauti grobį. Antilopė - atrajojantis porakanopis žinduolis iš dykaraginių žinduolių šeimos, nesantis jautis, ožys ar avinas.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Miškas

Gamintojai

Augalai ir dumbliai vadinami gamintojais. Jie vykdo fotosintezę ir pagamina sau bei kitiems organizmams maisto medžiagų. Žolės, krūmai, medžiai yra svarbiausi miško ekosistemos gamintojai. Dumbliai - ežerų, upių ar kitų vandens telkinių gamintojai. Jais minta kiti organizmai.

Vartotojai

Vartotojais vadinami organizmai, negalintys patys pasigaminti maisto medžiagų ir todėl mintantys kitų pagamintomis maisto medžiagomis. Tai - visi grybai ir gyvūnai, dauguma bakterijų. Nuokritomis mintantys vartotojai dar vadinami skaidytojais.

Paprastasis lazdynas

Visaėdžiai:

Mėlynės puskrūmis auga 15-40 cm, rečiau iki 50 cm aukščio. Jų stiebas status, briaunotas, šakotas. Lapai ovališki, nusmailėjusia viršūne, trumpakočiai, smulkiai dantytais kraštais, 1-3 cm ilgio, 0,6-1,8 cm pločio. Apatinė stiebo dalis sumedėjusi, šakų viršūnės išlieka žalios, minkštos ir žiemą gali apšalti. Šakniastiebis ilgas, šliaužiantis.

Liepų genčiai priklauso dvinamiai medžiai su tankia kūgiška laja. Medžių aukštis labai įvairus - nuo neaukštų iki aukštų, 15-50 metrų aukščio. Vienos aukščiausių gentyje yra hibridinės rūšies europinės liepos (Tilia × europaea). Žievė pilkai ruda, senų medžių giliai suskeldėjusi. Lapai išsidėstę dviem eilėmis. Žiedai kvapūs, žalsvai ar gelsvai balti, sukrauti skydiškuose ar kekiškuose nusvirusiuose ar stačiuose žiedynuose. Vaisus - vienasėklis, rečiau su 2-3 sėklomis riešutėlis.

Tai vietinis augalas Europoje ir vakarų Azijoje. Vakaruose savaime paplitęs nuo Britų salų, šiaurėje arealas nusidriekia iki centrinės Skandinavijos, rytuose iki vidurio Uralo kalnų, Europos pietuose arealas apima Iberijos pusiasalį, Apeninų pusiasalį, Graikiją, vakarų Azijoje arealas apima Mažąją Aziją, Kaukazą, Kipro salą ir šiaurės vakarų Iraną. Kaukaze pasitaiko augančių kalnuose 2100-2300 metrų aukščio altitudėse.

Sraigė užauga per 12-18 mėnesių. Laisvėje išgyvena iki 7 metų, o nelaisvėje- iki 12 m. Švedijoje užregistruota sraigė, išgyvenusi 35 metus. Deda 30-80 kiaušinėlių. Vynuoginė sraigė yra hermafroditė. Suaugęs individas sveria 22-45 gr, o jauniklis- 0,25-0,40 gr.
Ežiai (Erinaceinae) - ežinių šeimai priklausantis dygliuotas žinduolis. Priskaičiuojama septyniolika ežių rūšių penkiose gentyse, randamų visoje Europoje, Azijoje ir Afrikoje bei Naujojoje Zelandijoje (pastarojoje šie buvo introdukuoti). Australijoje ir Amerikose ežių nėra, nors Šiaurės Amerikoje anksčiau gyveno dabar išnykę Amphechinus genčiai priklausę ežiai.
Paprastųjų voverių natūralus išplitimo arealas labai platus - gyvena beveik visoje Europoje (išskyrus stepes) kur auga spygliuočių ir lapuočių miškai, Mažosios Azijos šiaurinėje dalyje gana siauru ruožu palei Juodąją jūrą bei šiaurinėje Azijoje (išskyrus tundrą palei Arkties vandenyną) nuo Uralo iki Japonijos Hokaido salos.

Šernas (Sus scrofa) - kiaulinių (Suidae) šeimos žinduolis, priklausantis porakanopių (Artiodactyla) būriui. Iš pradžių gyveno Europoje, Azijoje ir Šiaurės Afrikoje, vėliau introdukuotas Australijoje, Amerikoje ir pietų Afrikoje. Gyvena miškuose.

Miškinė kiaunė sveria 0,9-1,2 kg, kūnas laibas, pailgos formos. Kailis rudas. Beveik trečdalį kūno ilgio sudaro puošni uodega. Snukutis trumpas, ausys apvalios, nedidelės. Smakras, pakaklė geltonai oranžinės spalvos, kuri ties priekinėmis kojomis baigiasi pleišto formos dėme. Patinai panašūs į pateles.

Paplitę visoje Lietuvoje, bet negausiai. 1997 metais užregistruota apie 2500 individų. Priešų barsukai turi nedaug - tai vilkai ir lūšys. Lietuvoje medžiojamas (leidžiama medžioti tik spalio-lapkričio mėn.). Kailis nėra ypač vertinamas.

Rudoji lapė (Vulpes vulpes) - šuninių (Canidae) šeimos žinduolis. Laisvėje gyvenančios lapės paprastai išgyvena 7 metus, o nelaisvėje - 14 metų. Tai vienas labiausiai paplitusių plėšrūnų pasaulyje. Dažnas veikėjas tautosakoje. Rudųjų lapių yra apie 50 skirtingų porūšių. Skirtingai nei pilkoji lapė, rudoji medžiais nelaipioja.

Kūno ilgis iki 150 cm, aukštis ties pečiais iki 100 cm, patino masė iki 55 kg, patelė mažesnė. Galva maža. Patinai turi trišakius, rečiau keturšakius iki 25 cm ragus. Kojos ilgos, lieknos. Uodega trumpa. Pasturgalyje ryški balta dėmė, vadinamasis „veidrodėlis". Kailis vasarą šviesiai (kaštoniškai) rudas, žiemą pilkas. Tik patinai turi ragus, kurie pradeda augti pirmaisiais metais. Pirmieji ragai išauga maži ir nešakoti. Juos meta dažniausiai lapkričio mėnesį, nauji užauga ir nusivalo (iš pradžių būna apsitraukę oda) iki birželio. Antraisiais metais ragai dvišakiai, o dar po metų ragai jau būna trišakiai. Toliau šakų skaičius nedidėja.

Rytuose arealas prasideda nuo Baikalo ir tęsiasi į vakarus iki Pirėnų kalnų, šiaurėje siekia pietinę Švediją, Suomiją, Airiją, Škotiją, Kareliją, Archangelsko sritį apie Ladogą ir Onegą, Užuralės rajonus (Uralo kalnų taigoje negyvena), pietuose eina iki šiaurės vakarų Kazachstano, Mažosios Azijos. Nuo 1936 m. Kiškis aklimatizuojamas Pietų Sibire, Tolimųjų Rytų rajonuose.

Mitybos Grandinė

# data[].attributes.attachment_link.description
Miškas Gamintojai Augalai ir dumbliai vadinami gamintojais. Jie vykdo fotosintezę ir pagamina sau bei kitiems organizmams maisto medžiagų. Žolės, krūmai, medžiai yra svarbiausi miško ekosistemos gamintojai. Dumbliai - ežerų, upių ar kitų vandens telkinių gamintojai. Jais minta kiti organizmai. Vartotojai Vartotojais vadinami organizmai, negalintys patys pasigaminti maisto medžiagų ir todėl mintantys kitų pagamintomis maisto medžiagomis.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ežinis gvazdikas

Kalniniai ožiai

artotojais vadinami organizmai, negalintys patys pasigaminti maisto medžiagų ir todėl mintantys kitų pagamintomis maisto medžiagomis. Tai - visi gryba i ir gyvūnai , dauguma bakterijų.

Gamintojai - organizmai, kurie nesimaitina kitais organizmais, o reikiamo maisto pasigamina patys, sintetindami organinius junginius iš paprastų neorganinių . Jie yra organinių junginių svarbiausias šaltinis Žemėje.

Edelveisas - auga Europos kalnuose 1800- 3000 m aukštyje, mėgsta kalkingą dirvožemį. Šio augalo populiarumą nulėmė sidabriški žiedyna. Ne tik žiedynas, bet ir visas augalas apaugęs minkštais tankiais plaukeliais, todėl augalas įgauna pilkšvą atspalvį. Legendos byloja, kad jaunuoliai išsiruošdavo į kalnus ieškoti edelveisų, kad padovanotų mylimosioms, kaip amžinos meilės simbolį.

Ežinis gvazdikas - paplitęs Mažojoje Azijoje, Turkijos kalnuose. Augalas turi tipišką, dailų pagalvėlės formos kerą. Lapai dygūs, siauri, visžaliai, pilkšvo atspalvio. Augalas žemaūgis, 10-15 cm, tačiau plačiai keroja. Žydėjimas nėra gausus. Žydi pavieniais, smulkiais rožiniais žiedeliais tarp lapų. Idealus augalas saulėtoms, šiltoms vietoms, sausiems alpinariumams. Tai lėtai augantys augalai, ilgaamžiai. Nemėgsta drėgmės pertekliaus.

Gencijonas - šeimos žolinių daugiamečių augalų gentis. Paplitęs Šiaurės pusrutulio vidutinio klimato juostoje ir kalnuose. Būna tiek vienmečiai, tiek dvimečiai, tiek daugiamečiai. Dalis rūšių yra visžalės.

Turi dekoratyvių, vaistinių, prieskoninių savybių.

Alpaka - k upranugarinių šeimos porakanopis žinduolis. Alpakos šiek tiek panašios į lamas, tik mažesnės. Alpakos gyvena bandomis, kurias sudaro patelės, dominuojantis patinas ir jų jaunikliai.

Kalniniai ožia i - ožkų pošeimio žinduolių gentis. Tai aukštų Eurazijos kalnų stambūs, trumpomis uodegomis, barzdoti ir didžiaragiai gyventojai. Puikiai kopinėja stačiomis uolomis. Patelės mažesnės ir trumpais ragais.

Vanagai - sakalinių paukščių būrio, vanaginių šeimos paukščių pošeimis. Pasaulyje yra 5 gentys ir apie 57 rūšys.

Jakas - yra labiausiai būdingas aukštų Vidurinės Azijos kalnų, ypač Nepale ir Tibete, gyvūnas. Tai stipri, ilgaplaukė rūšis, kuri amžiams buvo prijaukinta dirbant arimą.

Himalajų degutas - tai dar vienas kalnuose gyvenantis artiodaktilo žinduolis. Jis turi du ragus ir rudą kailį, kuris teikia šilumą šaltu oru.

Andų dirigentas - Andų kondoras yra paukštis, būdingas Andų kalnams. Tai vienas didžiausių paukščių, jį galima rasti tik Andų kalnuose. Taip pat gauna inkų vardą kondoras.

Lapė - lapės yra kanidiniai gyvūnai, toje pačioje šeimoje kaip naminiai šunys. Ši laukinių kanidų rūšis yra viena iš protingiausių gyvūnų, nors ji nėra lyginama su delfinais ar gorilomis.

Chiru - tai pat pripažintas Tibeto antilopiu, priklauso artiodaktilams. Ši rūšis, kilusi iš Azijo, šiuo metu yra išsaugota, nes paskelbta, kad jai gresia išnykimas.

Puma - yra mėdėdis žinduolis. Taip pat pripažintas kalnų liūtų, dėl grobuoniškų savybių.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ežinis gvazdikas Kalniniai ožiai artotojais vadinami organizmai, negalintys patys pasigaminti maisto medžiagų ir todėl mintantys kitų pagamintomis maisto medžiagomis. Tai - visi gryba i ir gyvūnai , dauguma bakterijų. Gamintojai - organizmai, kurie nesimaitina kitais organizmais, o reikiamo maisto pasigamina patys, sintetindami organinius junginius iš paprastų neorganinių .

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
liepa (Tilia) - liepinių šeimos augalų gentis. Žinoma apie 50 rūšių. Vasaržalis medis, išauga iki 15-25 m aukščio. Kamienas apie 2 m skersmens, gyvena 150 metų. Šaknys sudaro mikorizę. Vaisius - riešutėlis.

Beržas - bukiečių eilės beržinių šeimos augalų gentis. Beržai vieni tarp greičiausiai augančių Žemėje medžių rūšių. Užauga kaip medžiai ir krūmai su atplaišojančia tošimi, nuo keleto dešimčių cm iki 40 m aukščio. Auga su vienu ar keleta kamienų.

Žolė − augalas, kurio antžeminė dalis nesumedėjusi, žiemą dažniausiai sunyksta. Nuo medžio skiriasi tuo, kad neturi antrinio gaminamojo audinio brazdo arba turi tik jo užuomazgą.

Vilkai - bendruomeniniai gyvūnai ir yra labiausiai prisitaikę gyventi grupėmis. Vieną šeimyninę gaują dažniausiai sudaro vilkų pora.

Šuninių šeimos žinduolis. Laisvėje gyvenančios lapės paprastai išgyvena 7 metus, o nelaisvėje - 14 metų. Tai vienas labiausiai paplitusių plėšrūnų pasaulyje. Dažnas veikėjas tautosakoje.

Barsukas, arba opšrus - stambiausias kiauninių šeimos plėšrusis žinduolis.

Paprastoji voverė, arba voverė - voverinių šeimos graužikas. Pagal 1971 metų tyrimus, buvo išskirta 16 porūšių. Dabar oficialiai išskiriami 23 porūšiai.

Rudakrūtis ežys - ežinių šeimos, ežių pošeimio, paprastųjų ežių genties žinduolių rūšis.

Šernas - kiaulinių šeimos žinduolis, priklausantis porakanopių būriui. Iš pradžių gyveno Europoje, Azijoje ir Šiaurės Afrikoje, vėliau introdukuotas Australijoje, Amerikoje ir pietų Afrikoje.

Stirna - grakštus elninių šeimos žinduolis. Paplitus visoje Europoje, išskyrus šiaurinę dalį ir Airijos salą. Plačiai paplitusi visoje Lietuvoje, labai dažna. 2017 m. Lietuvoje gyveno daugiau kaip 130 tūkst. stirnų.

Pilkasis kiškis, kiškis, dažn. zuikis - kiškinių šeimos žinduolis

Briedis - stambus elninių šeimos žinduolis.

# data[].attributes.attachment_link.description
liepa (Tilia) - liepinių šeimos augalų gentis. Žinoma apie 50 rūšių. Vasaržalis medis, išauga iki 15-25 m aukščio. Kamienas apie 2 m skersmens, gyvena 150 metų. Šaknys sudaro mikorizę. Vaisius - riešutėlis. Beržas - bukiečių eilės beržinių šeimos augalų gentis. Beržai vieni tarp greičiausiai augančių Žemėje medžių rūšių.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Subtitle here

Pirminiai vartotojai

Pelėdos ( Strix) - pelėdinių ( Strigidae) šeimos paukščių gentis. Pilvinė pusė išmarginta išilginėmis dėmėmis, kartais gali būti neryškios skersinės dėmelės.

Paprastasis paukštvanagis (arba tiesiog paukštvanagis, Accipiter nisus) - vanaginių (Accipitridae) šeimos, tikrųjų vanagų (Accipiter) genties plėšriųjų paukščių rūšis.

Kiaunės (Martes) - kiauninių šeimos žinduolių gentis. Paplitimas Keisti. Paplitusios Europoje, Azijoje ir Šiaurės Amerikoje .

Stirna (Capreolus capreolus) - grakštus elninių (Cervidae) šeimos žinduolis.

Paplitus visoje Europoje, išskyrus šiaurinę dalį ir Airijos salą. Plačiai paplitusi visoje Lietuvoje, labai dažna. 2017 m. Lietuvoje gyveno daugiau kaip 130 tūkst. stirnų. Gyvena miškuose, laukuose.

Pelės (Murinae) - tai Senojo Pasaulio pelių ir žiurkių pošeimis, turintis bent 519 rūšių. Šis pošeimis didesnis už visas kitas žinduolių šeimas, išskyrus žiurkėninius, ir visus būrius, išskyrus šikšnosparnius ir likusius graužikus.

Pilkasis kiškis, kiškis (Lepus europaeus), dažn. zuikis - kiškinių (Leporidae) šeimos žinduolis.

Žolė − augalas (paprastai - gaubtasėklis ), kurio antžeminė dalis nesumedėjusi,

Riešutas - stambus sausasis uždarasis vienasėklis vaisius. Apvalkalas - kietas sumedėjęs kevalas.

Riešutus augina riešutmediniai, bukiniai augalai, kai kurie - nakvišiniai.
Uoga - magnolijūnų skyriaus augalų daugiasėklis sultingasis vaisius be kauliuko.

# data[].attributes.attachment_link.description
Subtitle here Pirminiai vartotojai Pelėdos ( Strix) - pelėdinių ( Strigidae) šeimos paukščių gentis. Pilvinė pusė išmarginta išilginėmis dėmėmis, kartais gali būti neryškios skersinės dėmelės. Paprastasis paukštvanagis (arba tiesiog paukštvanagis, Accipiter nisus) - vanaginių (Accipitridae) šeimos, tikrųjų vanagų (Accipiter) genties plėšriųjų paukščių rūšis. Kiaunės (Martes) - kiauninių šeimos žinduolių gentis.

# data[].attributes.body
https://view.genial.ly/6480c9ca655139001a35bff8/interactive-image-basic-interactive-image

# data[].attributes.attachment_link.description
Martynas Miškeliūnas 8a Avietė ( Rubus subgen. Idaeobatus) - erškėtinių ( Rosaceae) šeimos augalų gervuogių ( Rubus) pogentė. Tai statūs krūmai su nevienodai gausiai dygliuotais, šeriuotais arba liaukingais stiebais. Lapai dažniausiai trilapiai arba plunksniški. Prinokę vaisiai lengvai atsiskiria nuo žiedsosčio. Pienė ( Sonchus) - astrinių ( Asteraceae) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso įvairiametės žolės su pieniškomis sultimis.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gamintojai

augalas (paprastai - gaubtasėklis), kurio antžeminė dalis nesumedėjusi, žiemą dažniausiai sunyksta. Nuo medžio (ir krūmo) skiriasi tuo, kad neturi antrinio gaminamojo audinio brazdo arba turi tik jo užuomazgą. Didžiąją dalį žolės masės sudaro pagrindinis audinys parenchima.

Lelija šeimos augalų gentis, kuriai priklauso daugiametės svogūninės žolės, turinčios kiaušiniškus svogūnus ir stačius lapuotus stiebus. Lapai dažniausiai siauri, bekočiai. Žiedai įvairių spalvų ir dydžio, vienų rūšių nusvirę, kitų statūs, sukrauti kekėse ar išaugę pavieniui. Apyžiedžio lapeliuose yra nektarinės. Vaisius - dėžutė.

Medis - tai dažniausiai didelis daugiametis, lapus metantis ar visžalis sumedėjęs augalas. Medžių masyvai vadinami miškais. Medžiai paplitę visuose žemynuose, išskyrus Antarktidą. Nors nėra nustatyto minimalaus aukščio, paprastai medžiams priskiriami aukštesni nei 6 m augalai, turintys iš kamieno atsišakojusias antrines šakas. Tačiau ir bonsai laikomi medžiais, nors ir nesiekia nė metro aukščio.

Varlės ( Ranidae) - beuodegių varliagyvių ( Anura) šeima. Gyvūnų oda lygi arba nežymiai rauplėta. Akys su horizontaliu vyzdžiu, turi judamus vokus. Patinų galvos šonuose yra balso maišai (rezonatoriai), kurie kvarkiant išsipučia. Viršutinis žandikaulis su kūgio formos dantimis, apatinis be dantų. Liežuvio galas giliai iškirptas, liežuvis išmetamas.

Lietuvoje labai dažna rūšis ir jų populiacija yra tikrai didelė - priskaičiuojama apie 20 tūkstančių perinčių porų (2016 m. duomenys), ir pagal tankumą bene vienintelė tokia visoje Europoje. Pavyzdžiui, pagal paskelbtas 1994-2010 m. baltųjų gandrų populiacijos studijas, Lietuva sudaro tik 1,1 % jų gyvenamos teritorijos, bet joje peri apie 8,4 % pasaulinės baltųjų gandrų populiacijos. Baltieji gandrai aptinkami visoje šalies teritorijoje, bet gausiausiai - Suvalkijoje bei Lietuvos pamaryje.

Žuvys - šaltakraujai gėlame ir jūros vandenyje gyvenantys stuburiniai gyvūnai, turintys žiaunas, neporinius (nugaros, pauodegio ir uodegos) ir porinius (krūtinės ir pilvo) pelekus. Žemės gėluose ir sūriuose vandenyse, priklausomai nuo klasifikacijos kriterijų, mokslui žinoma nuo maždaug 28 100 iki 32 500 žuvų rūšių.

# data[].attributes.attachment_link.description
Gamintojai augalas (paprastai - gaubtasėklis), kurio antžeminė dalis nesumedėjusi, žiemą dažniausiai sunyksta. Nuo medžio (ir krūmo) skiriasi tuo, kad neturi antrinio gaminamojo audinio brazdo arba turi tik jo užuomazgą. Didžiąją dalį žolės masės sudaro pagrindinis audinys parenchima. Lelija šeimos augalų gentis, kuriai priklauso daugiametės svogūninės žolės, turinčios kiaušiniškus svogūnus ir stačius lapuotus stiebus.

# data[].attributes.body
https://view.genial.ly/642ab7d144baae0019d47821/interactive-image-interactive-image

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gamintojai yra gaminantys organines medžiagas iš neorganiniu ir energijos (saulės šviesa, cheminė energija)

Žolė − augalas (paprastai - gaubtasėklis ), kurio antžeminė dalis nesumedėjusi.

Uoga - magnolūjų skyriaus augalų daugiasėklis sultingasis vaisius be kauliuko. Apvaisis sudarytas iš dviejų sluoksnių.

Riešutas - stambus sausasis uždarasis vienasėklis vaisius.

Žolė − augalas (paprastai - gaubtasėklis ), kurio antžeminė dalis nesumedėjusi, žiemą dažniausiai sunyksta.

Uoga - magnolijūnų skyriaus augalų daugiasėklis sultingasis vaisius be kauliuko.

Riešutas - stambus sausasis uždarasis vienasėklis vaisius .

Pirminiai vartotojai

Antriniai vartotojai

Pėlė

Kiaunė

Stirna - grakštus elninių šeimos žinduolis.

Kiškiai - kiškinių šeimos žinduolių gentis.

Pelės - tai Senojo Pasaulio pelių ir žiurkių pošeimis, turintis bent 519 rūšių.

voverė - voverinių šeimos graužikas.

Pilkasis vilkas - stambiausias iš visų laukinių šuninių šeimos žinduolis, visų naminių šunų protėvis.

Rudoji lapė - šuninių šeimos žinduolis.

Pelėdiniai paukščiai - paukščiu būrys, kurie aktyvūs naktimis ir sutemose.

Kiaunės - kianinių šeimos žinduolių gentis.
Paprastasis paukštvanagis (arba tiesiog paukštvanagis,) - vanaginių šeimos, tikrųjų vanagų genties plėšriųjų paukščių rūšis.

# data[].attributes.attachment_link.description
Gamintojai yra gaminantys organines medžiagas iš neorganiniu ir energijos (saulės šviesa, cheminė energija) Žolė − augalas (paprastai - gaubtasėklis ), kurio antžeminė dalis nesumedėjusi. Uoga - magnolūjų skyriaus augalų daugiasėklis sultingasis vaisius be kauliuko. Apvaisis sudarytas iš dviejų sluoksnių. Riešutas - stambus sausasis uždarasis vienasėklis vaisius.

# data[].attributes.body
yargh........

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Paprastoji šunažolė (Dactylis glomerata) - miglinių (Poaceae) šeimos, šunažolių (Dactylis) genties žolinis augalas. Lietuvoje dažna, naudojama gyvulių pašarui, auginama pievose ir ganyklose, gerai atželia nušienauta.

Pievinė miglė (Poa pratensis) - miglinių (Poaceae) šeimos daugiametis žolinis augalas.

Žemaūgė (30-70 cm), retakerė. Lapai 20 cm ilgio, 3-5 mm pločio. Žydi smulkiais žiedeliais gegužės-liepos mėnesiais. Lapamakštės labai trumpos. Tai viena labiausiai paplitusių varpinių žolių. Gerai auga lygumų priemolio dirvose. Suželia anksti pavasarį, nebijo šalnų, atspari sausroms. Vertingas pašarinis augalas.

Paprastoji smilga (Agrostis capillaris) - miglinių šeimos žolinių augalų rūšis. Natūraliai auga Eurazijoje, tačiau dabar paplitusi daugelyje pasaulio vietų.

Vartotojai - tai organizmai, kurie nesugeba pasigaminti organinių medžiagų, todėl minta kitų organizmų pagamintomis.

Bitė

Bitės - plėviasparnių būrio vabzdžiai. Yra kelios rūšys. Medų nešančios bitės gyvena didelėmis ir pastoviomis šeimomis. Jose nuolat būna viena bičių motina, daug bičių darbininkių. Maitinasi augalų nektaru bei lipčiumi ir žiedadulkėmis. Laikomos aviliuose, gali gyventi ir natūraliai.

Ežys

Ežys - gyvūnas, priklausantis ežinių šeimai. Kūnas 230-280 mm ilgio, nugara ir šonai apaugę trumpais tamsiais spygliais, ant pilvo yra gelsvi plaukai.

Kirmėlės - bestuburių gyvūnų grupė. Paplitusios visame pasaulyje. Daugumos kirmėlių kūnas ištęstas, plokščias ar cilindro formos. Gyvena vandenyje, dirvožemyje, augalų, grybų, gyvūnų ir žmogaus organizme.

Vikšras - viena iš drugių vystymosi stadijų tarp kiaušinėlio ir lėliukės.

Vištos - vištinių paukščių būrio paukščiai. Kilo iš bankivinės vištos. Deda 8-12 kiaušinių. Prijaukintos prieš 4000 metų. Vištos auginamos kiaušiniams, mėsai, plunksnoms. Mėšlas naudojamas kaip trąša.

Sliekas ( Lumbricus terrestris) - žieduotųjų kirmėlių ( Annelida) bestuburis gyvūnas. Kilęs iš Europos ir dabar vienas labiausiai paplitusių gyvūnų žemėje.

Gandrai - gandrinių paukščių būrio šeima. 19 rūšių. Paplitę visuose žemynuose. Masė iki 5-6 kilogramų. Snapas ilgas, tiesus, kaklas ir kojos ilgos. Daugiausia juodi ar balti. Minta varlėmis, ropliais, moliuskais, vabzdžiais, peliniais graužikais.

Drugiai - Jiems būdingos 2 poros stambių plėviškų sparnų, kurie dažniausiai yra apaugę spalvotais žvyneliais. Sparnai su gyslomis, piešinys susideda iš įvairių dėmių, linijų, dryžių ir kt.

Lapės - šuninių šeimos žinduoliai. Apie 14 rūšių. Paplitusios visuose žemynuose, išskyrus Antarktidą. Nedidelės, siauru snukiu, puria, dažniausiai ilga uodega. Minta daugiausia peliniais graužikais, kiškiais, paukščiais, dvėsena, bestuburiais.

Kiekvienoje bendrijoje yra organizmų, kurie pasigamina maisto. Jie vadinami gamintojais.

# data[].attributes.attachment_link.description
Paprastoji šunažolė (Dactylis glomerata) - miglinių (Poaceae) šeimos, šunažolių (Dactylis) genties žolinis augalas. Lietuvoje dažna, naudojama gyvulių pašarui, auginama pievose ir ganyklose, gerai atželia nušienauta. Pievinė miglė (Poa pratensis) - miglinių (Poaceae) šeimos daugiametis žolinis augalas. Žemaūgė (30-70 cm), retakerė. Lapai 20 cm ilgio, 3-5 mm pločio. Žydi smulkiais žiedeliais gegužės-liepos mėnesiais.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Žemuogė (Fragaria) - erškėtinių šeimos augalų gentis. Mėgsta rūgščius, puveningus dirvožemius. Tai miškų augalas, kuris auga pelkėtuose pušynuose, eglynuose, beržynuose, kimininėse pelkėse, aukštesnėse vietose. Vartojamas maistui, vaistams ir kosmetikoje. Mėlynių sąžalynuose slapstosi ir minta kai kurie miško paukščiai ir gyvūnai, vabzdžiai.

Paprastasis lazdynas (Corylus avellana) - beržinių šeimos, lapus metantis augalas. Tai vietinė, savaime auganti Lietuvos krūmedžių rūšis. Vidutiniškai reiklus dirvožemiui. Paprastai aptinkami lapuočių ir mišriųjų medynų su egle trake, jų šlaituose. Sausras pakenčia neblogai, atsparūs užterštam orui. Vaisiai - lazdyno riešutai.

Liepa (Tilia) - liepinių šeimos augalų gentis. Žinoma apie 50 rūšių. Vasaržalis medis, išauga iki 15-25 m aukščio. Kamienas apie 2 m skersmens, gyvena 150 metų. Šaknys sudaro mikorizę. Vaisius - riešutėlis. Platina paukščiai, žinduoliai ir vėjas. Dauginasi sėklomis, ūgliais. Auga plačialapiuose miškuose. Medingas, vaistinis, dekoratyvinis augalas. Introdukuota 12 rūšių.

Barsukas (Meles meles) - stambiausias kiauninių šeimos plėšrusis žinduolis. Paplitę visoje Lietuvoje, bet negausiai. Barsukai gyvena miškuose, šlaituose, kartais krūmuose, ganyklose ir net pievose, bet arti miško. Mityba labai įvairi. Nors barsukas priklauso plėšriesiems žinduoliams, tačiau nemažą dalį maisto raciono sudaro augalinis maistas.Barsukai gyvena 10-12 metų, nelaisvėje iki 16 metų.

Miškinė kiaunė (Martes martes) - kiauninių šeimos plėšrusis žinduolis. Miškinės kiaunės paplitusios Europos miškų zonoje. Gyvena įvairaus dydžio, amžiaus ir rūšinės sudėties miškuose. Minta pelėmis, pelėnais, paukščiais, varliagyviais, vabzdžiais, jų lervomis, vikšrais, voverėmis, kurmiais, uogomis. Gyvena iki 8-10 metų, voljeruose - iki 18 metų.\

Rudoji lapė (Vulpes vulpes) - šuninių šeimos žinduolis. Dažniausiai lapės įsikuria miškų pakraščiuose, atžėlusiose kirtavietėse prie upių ir ežerų, olas išsikasa po medžių šaknimis ar šlaituose. Daugiausiai minta smulkiais žinduoliais ir paukščiais, ėda paukščių jauniklius ir kiaušinius, graužikus, kurmius, ežius, kiškius, net stirniukus, kirmėles, vabzdžius, sliekus. Mėgsta vaisius ir uogas. Laisvėje gyvenančios lapės paprastai išgyvena 7 metus, o nelaisvėje - 14 metų.

Voverės visą dieną ieško maisto. Pusę suėda iškart, kitą užkapsto slėptuvėse. V overės patelė per metus gali išvesti dvi vadas . Vienoje vadoje būna 2-4 jaunikliai. Voverės išgyvenusios pirmąją žiemą išgyvena 3 metus.

Paprastieji ežiai (Erinaceus) - ežinių šeimos gentis. Gyvena miškų pakraščiuose, kirtavietėse, krūmynuose. Visaėdžiai, bet daugiau suėda gyvulinio maisto: palinių graužikų, driežų, varlių, įvairių vabzdžių ir lervų. Gyvena apie 6 metus.

Šernas (Sus scrofa) - kiaulinių šeimos žinduolis. Gyvena miškuose. Šernai mėgsta spygliuočių medynus, ypač eglynus. Čia dažniausiai įsitaiso ir savo guolius. Į maisto racioną įeina žemės ūkio kultūros, todėl išknisa daug bulvių, grūdinių kultūrų. Miškuose jie supurena dirvą, suėda labai daug vabzdžių, kenkėjų, karkvabalių lervų. Gyvena 10-12 metų.

Briedis (Alces alces) - stambus elninių šeimos žinduolis. Vasarą gyvena lapuočių ir mišriuose miškuose, žiemą dažniausiai pušynuose. Minta augaliniu maistu: medžių šakomis, lapais, žieve, pumpurais, bei žolėmis. Gyvena apie 20-25 metus.

Pilkasis kiškis, kiškis (Lepus europaeus) - kiškinių šeimos žinduolis. Gyvena labai įvairiuose biotopuose: miškuose, laukuose, soduose, net daržuose. Minta įvairiais žoliniais ir sumedėjusiais augalais bei jų dalimis. Žiemą, trūkstant maisto, dažniausiai laupo medžių žievę. Gyvena apie 7-8 metus.

Stirna (Capreolus capreolus) - grakštus elninių šeimos žinduolis. Gyvena miškuose, laukuose. Minta augaliniu maistu, įvairiomis miško ir lauko žolėmis, lapuočių medžių ir krūmų šakelėmis, žieve (išskyrus alksnio). Taip pat grybais. Gyvena iki 16 metų.

# data[].attributes.attachment_link.description
Žemuogė (Fragaria) - erškėtinių šeimos augalų gentis. Mėgsta rūgščius, puveningus dirvožemius. Tai miškų augalas, kuris auga pelkėtuose pušynuose, eglynuose, beržynuose, kimininėse pelkėse, aukštesnėse vietose. Vartojamas maistui, vaistams ir kosmetikoje. Mėlynių sąžalynuose slapstosi ir minta kai kurie miško paukščiai ir gyvūnai, vabzdžiai. Paprastasis lazdynas (Corylus avellana) - beržinių šeimos, lapus metantis augalas.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pieva

Gabrielė Šilaikaitė 8a

Gamintojai
Tai organizmai, kurie vykdo fotosintezę ir pagamina sau bei kitiems organizmams maisto medžiagų.
Vartotojai

Tai organizmai, negalintys patys pasigaminti maisto medžiagų ir todėl mintantys kitų pagamintomis maisto medžiagomis.

(Plantago) - gyslotinių šeimos augalų gentis, daugiametis, rečiau vienametis. Gentyje yra apie 260 rūšių, paplitusių beveik visame Žemės rutulyje.

Pienė (Sochus) - priklauso astrinių šeimos augalų genčiai, turi pieniškųjų sulčių, įvairiametė. Paplitusi Europoje, Vakarų Azijoje, Šiaurės Afrikoje. Žinoma apie 60 rūšių.

Avietė (Rubus) - priklauso erškėtinių šeimos augalų genčiai, dvimetė. Avietės auga visų žemynų vidutinių platumų, kartais ir šalto klimato kraštuose. Žinoma apie 120 rūšių .

- gyvūnas, priklausantis ežinių šeimai. Kūnas 230-280 mm ilgio, nugara ir šonai apaugę trumpais tamsiais spygliais, ant pilvo yra gelsvi plaukai.

Boružė (Coccinellidae) - vabalų (Coleoptera) šeima. Smulkūs ir vidutiniai vabalai, ovališki, platūs, su išgaubta nugara ir plokščia apačia.

- plėviasparnių būrio vabzdžiai, priklausantys nesistematinei sekcijai . Bitės prisitaikiusios rinkti žiedinių augalų nektarą ir žiedadulkes, ir yra labai svarbios augalų apdulkinimo procese. Anthophila

Drugiams (Lepidoptera) būdingos 2 poros stambių plėviškų sparnų, kurie dažniausiai yra apaugę spalvotais žvyneliais. Sparnai su gyslomis, piešinys susideda iš įvairių dėmių, linijų, dryžių ir kt..

Sraigės (Gastropoda) kūną sudaro galva su čiuopikliais ir akimis, liemuo ir koja. Koja turi platų, pado formos, pagrindą, kurio pagalba šliaužia.

Žiogai (Tettigoniidae) - tiesiasparnių būrio vabzdžių šeima. Žiogus lengva pažinti iš labai ilgų šeriškų antenų, keturnarių letenų ir kardo pavidalo kiaušdėties. Klausos aparatas yra priekinėse blauzdose, o balso - antsparnių pamatuose. Patelės neturi svirpimo organo antsparnių pamatuose.

(Lepus) - kiškinių šeimos žinduolių gentis. Paplitę Eurazijoje, Afrikoje ir Šiaurės Amerikoje. Gentyje yra apie 30 rūšių.

Karvės (Bos taurus) - turi didelę ekonominę reikšmę gyvulininkystei bei pieno , mėsos, odos perdirbimo pramonei. Karvė yra šventasis gyvulys hinduizme .

Gyslotis Amaras Voras Zylė

Uoga Sliekas Kėkštas Kiaunė

# data[].attributes.attachment_link.description
Pieva Gabrielė Šilaikaitė 8a Gamintojai Tai organizmai, kurie vykdo fotosintezę ir pagamina sau bei kitiems organizmams maisto medžiagų. Vartotojai Tai organizmai, negalintys patys pasigaminti maisto medžiagų ir todėl mintantys kitų pagamintomis maisto medžiagomis. (Plantago) - gyslotinių šeimos augalų gentis, daugiametis, rečiau vienametis. Gentyje yra apie 260 rūšių, paplitusių beveik visame Žemės rutulyje.

# data[].attributes.body
https://view.genial.ly/643d2995cf3fb7001917f3fe/interactive-image-interactive-image

# data[].attributes.attachment_link.description
Augalai ir dumbliai vadinami gamintojais. Jie vykdo fotosintezę ir pagamina sau bei kitiems organizmams maisto medžiagų. Jie pasigamina sau maistą. vartotojai organizmai - negalintys patys pasigaminti maisto medžiagų ir todėl mintantys kitų pagamintomis maisto medžiagomis. Nendrė - Visi jauni augalai turi daug baltymų ir cukrinių medžiagų ir mėgstami gyvulių.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
gamintojai

Gamintojai - ( lot. ), organizmai, kurie nesimaitina kitais organizmais, o reikiamo maisto pasigamina patys, sintetindami organinius junginius iš paprastų neorganinių producens, kilm. producentis - gaminantis .

Vartotojai

Vartotojai ( galutinis vartotojas; .consumens) vadinami organizmai, negalintys patys pasigaminti maisto medžiagų ir todėl mintantys kitų pagamintomis maisto medžiagomis.

KIAULPIENĖ

VYNUOGINĖ SRAIGĖ

Vynuoginė sraigė ( Helix pomatia) - pilvakojų ( Gastropoda) klasės moliuskas . Tinkamai vartojama, naudojama maistui.

Vikšras - viena iš drugių vystymosi stadijų tarp kiaušinėlio ir lėliukės.

Žemuogė ( Fragaria) - erškėtinių ( Rosaceae) šeimos augalų gentis. Paprastosios žemuogės žiedai balti, lapai be plaukelių. Žydi gegužę, vasaros pirmoje pusėje. Vasarą veda nedideles, kvapnias, raudonas uogas.

Karvė - turi didelę ekonominę reikšmę gyvulininkystei bei pieno (karvės), mėsos, odos perdirbimo pramonei. Karvė yra šventasis gyvulys hinduizme.

Gyslotis ( Plantago) - gyslotiečių ( Plantaginales) eilės gyslotinių ( Plantaginaceae) šeimos augalų gentis.

Genties pavadinimas kildinamas iš lotynų kalbos žodžio planta - letena ar padas, nes prie žemės prisiploję lapai primena kojų padų pėdsakus.

Skrùzdėlės ( Formicidae ), plėviasparnių (. Apie 10 000 rūšių (Lietuvoje 65). Paplitusios beveik visame pasaulyje, didžiausia įvairovė tropinio klimato juostose. Smulkios 1-20 mm, pasižyminčios didele formų įvairove ir bendruomeniniu gyvenimo būdu. Hymenoptera) būrio vabzdžių šeima

Drugiai Jiems būdingos 2 poros stambių plėviškų sparnų, kurie dažniausiai yra apaugę spalvotais žvyneliais. Sparnai su gyslomis, piešinys susideda iš įvairių dėmių, linijų, dryžių ir kt.

Šliužas - bendrinis žodis, apimantis visus pilvakojus moliuskus ( Gastropoda) neturinčius kriauklės (pilvakojai su kriaukle vadinami sraigėmis). Skirstomi į jūrinius ir sausuminius. Šliužai prarado kriauklę evoliucijos proceso metu, tačiau jų gyvybiniai organai pasiliko viršutinėje kūno dalyje.

Sliekas ( Lumbricus terrestris) - žieduotųjų kirmėlių ( Annelida) bestuburis gyvūnas. Kilęs iš Europos ir dabar vienas labiausiai paplitusių gyvūnų žemėje.

Boružė (Coccinellidae) - vabalų (Coleoptera) šeima.[1] Smulkūs ir vidutiniai vabalai, ovališki, platūs, su išgaubta nugara ir plokščia apačia.

Ežys - gyvūnas, priklausantis ežinių šeimai. Kūnas 230-280 mm ilgio, nugara ir šonai apaugę trumpais tamsiais spygliais, ant pilvo yra gelsvi plaukai.

Mitybos grandinės

# data[].attributes.attachment_link.description
gamintojai Gamintojai - ( lot. ), organizmai, kurie nesimaitina kitais organizmais, o reikiamo maisto pasigamina patys, sintetindami organinius junginius iš paprastų neorganinių producens, kilm. producentis - gaminantis . Vartotojai Vartotojai ( galutinis vartotojas; . consumens) vadinami organizmai, negalintys patys pasigaminti maisto medžiagų ir todėl mintantys kitų pagamintomis maisto medžiagomis.

# data[].attributes.attachment_link.description
Dilgelė - daugiametis, 60-150 cm aukščio, su dilginamaisiais plaukeliais žolinis augalas. Pasižymi kraujavimą stabdančiu poveikiu, didina hemoglobino kiekį kraujyje, skatina šlapimo išsiskyrimą. Rūgštỹnė - rūgtinių šeimos augalų gentis . Žinoma apie 200 rūšių. Rūgštynė paplitusi visame pasaulyje Daugiametė žolė su storomis, mėsingomis šaknimis. Stiebas status, pagulęs arba gulsčias, plikas arba apaugęs trumpais plaukeliais.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gamintojai-(autotrofai), gaminantys organines medžiagas iš neorganinių.

Vartotojai-(heterotrofai), maitinasi gamintojais arba kitais vartotojais.

arba turi tik jo užuomazgą. Didžiąją dalį žolės masės sudaro pagrindinis audinis Žolė − augalas (paprastai - gaubtasėklis), kurio antžeminė dalis nesumedėjusi, žiemą dažniausiai sunyksta. Nuo medžio (ir krūmo) skiriasi tuo, kad neturi antrinio gaminamojo audinio parenchima.

Uoga - magnolijūnų skyriaus augalų daugiasėklis sultingasis vaisius be kauliuko. Apyvaisis sudarytas iš dviejų sluoksnių.

Riešutas - stambus sausasis uždarasis vienasėklis vaisius. Apvalkalas - kietas sumedėjęs kevalas.

Riešutus augina riešutmediniai, bukiniai augalai, kai kurie - nakvišiniai.

voverinių ( Sciuridae) šeimos žinduolių gentis . 30 rūšių. Paplitusios Eurazijos, Šiaurės ir Pietų Amerikos miškingose vietovėse. Kūno ilgis 20-31 cm, masė 200-1000 gramų. Uodega kūno ilgio, papurusi. Ausys didelės, kai kurių rūšių žiemą su šepetėliais. Kailis rudas, oranžinis, pilkas, juodas, purus, ypač žiemą. Daugiausia laiko praleidžia medžiuose.

Stirna ( Capreolus capreolus) - grakštus elninių ( Cervidae) šeimos žinduolis.

Paplitus visoje Europoje, išskyrus šiaurinę dalį ir Airijos salą. Plačiai paplitusi visoje Lietuvoje, labai dažna. 2017 m. Lietuvoje gyveno daugiau kaip 130 tūkst. stirnų. Gyvena miškuose, laukuose.

Pelės ( Murinae) - tai Senojo Pasaulio pelių ir žiurkių pošeimis, turintis bent 519 rūšių. Šis pošeimis didesnis už visas kitas žinduolių šeimas, išskyrus žiurkėninius, ir visus būrius, išskyrus šikšnosparnius ir likusius graužikus.

Pelėdos ( Strix) - pelėdinių ( Strigidae) šeimos paukščių gentis. Pilvinė pusė išmarginta išilginėmis dėmėmis, kartais gali būti neryškios skersinės dėmelės.

Pilkasis vilkas ( Canis lupus) - stambiausias iš visų laukinių šuninių ( Canidae) šeimos žinduolis, visų naminių šunų protėvis.

Kiaunės ( Martes) - kiauninių šeimos žinduolių gentis.Tai nedidelis, švelnaus, kartais rusvo atspalvio žvėrelis.

# data[].attributes.attachment_link.description
Gamintojai-(autotrofai), gaminantys organines medžiagas iš neorganinių. Vartotojai-(heterotrofai), maitinasi gamintojais arba kitais vartotojais. arba turi tik jo užuomazgą. Didžiąją dalį žolės masės sudaro pagrindinis audinis Žolė − augalas (paprastai - gaubtasėklis), kurio antžeminė dalis nesumedėjusi, žiemą dažniausiai sunyksta. Nuo medžio (ir krūmo) skiriasi tuo, kad neturi antrinio gaminamojo audinio parenchima.

# data[].attributes.attachment_link.description
Did you know that Genially allows you to share your creation directly, with no need to download? All ready for your audience to view it from any device and share it anywhere. Here you can include a relevant fact to highlight 'Your content is good, but it'll engage much more if it's interactive.'

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ir vadinami gamintojais. Jie vykdo fotosintezę ir pagamina sau bei kitiems organizmams maisto medžiagų. Žolės , krūmai , medžiai yra svarbiausi miško ekosistemos gamintojai.

Žolė − augalas, kurio antžeminė dalis nesumedėjusi, žiemą dažniausiai sunyksta. Nuo medžio skiriasi tuo, kad neturi antrinio gaminamojo audinio brazdo arba turi tik jo užuomazgą..

Krūmas - sumedėjęs, neilgaamžis augalas, išgyvenantis maždaug iki 100 metų amžiaus, priklausomai nuo augalo rūšies ir kitų tai lemiančių veiksnių.

Javai - svarbiausi maistiniai augalai, turintys daug žmogaus organizmui reikalingų baltymų, angliavandenių, vitaminų ir kt. medžiagų. Iš grūdų kepama duona, konditerijos gaminiai, jie yra pašaras gyvuliams.

Vartotojais - vadinami organizmai, negalintys patys pasigaminti maisto medžiagų ir todėl mintantys kitų pagamintomis maisto medžiagomis.

Skruzdėlės - plėviasparniai vabzdžiai, priklausantys smaugtapilvių Apocrita pobūriui. Pasižymi ryškiu polimorfizmu ir bendruomeniniu gyvenimo būdu. Tai vieni iš labiausiai paplitusių vabzdžių. Mokslas apie skruzdėles vadinamas mirmekologija.

Sraigė - apimantis beveik visus pilvakojus moliuskus, kurie suaugę turi kriauklę. Bekriaukliai pilvakojai vadinami šliužais. Kūną sudaro galva su čiuopikliais ir akimis, liemuo ir koja. Koja turi platų, pado formos, pagrindą, kurio pagalba šliaužia. Liemuo susuktas kriauklėje.

Varlės - beuodegių varliagyvių šeima. Gyvūnų oda lygi arba nežymiai rauplėta. Akys su horizontaliu vyzdžiu, turi judamus vokus. Patinų galvos šonuose yra balso maišai, kurie kvarkiant išsipučia. Viršutinis žandikaulis su kūgio formos dantimis, apatinis be dantų. Liežuvio galas giliai iškirptas, liežuvis išmetamas.

šeimos roplių gentis, kuriai priklauso ploni vikrūs ropliai. Paplitę visame pasaulyje, gyvena įvairiuose biotopuose. Anksčiau šiai genčiai buvo priskirtos beveik visos planetos gyvatės. Gentyje yra 23 rūšys.

Kiški s - vidutinio didumo greitas žinduolis, turintis pailgėjusias užpakalines galūnes ir labai ilgas ausis. Aktyvesni yra temstant, bėga šoliuodami. Minta žole, o žiemą graužia krūmų šakeles ir žievę.

Pelės - pelinių šeimos žinduolių grupė . Paplitę visame pasaulyje. 31 gentis, apie 150 rūšių. Kūno ilgis 5-15 centimetrų. Galva maža, ausys nedidelės plačios, uodega ilga (daugiau kaip 2/3 kūno ilgio). Lietuvoje gyvena 6 rūšys.

Drugiai - vienas gausiausių ir geriausiai ištirtų vabzdžių būrių. Jiems būdingos 2 poros stambių plėviškų sparnų, kurie dažniausiai yra apaugę spalvotais žvyneliais. Sparnai su gyslomis, piešinys susideda iš įvairių dėmių, linijų, dryžių ir kt.

Žiogai - tiesiasparnių būrio vabzdžių šeima. Žiogus lengva pažinti iš labai ilgų šeriškų antenų, keturnarių letenų ir kardo pavidalo kiaušdėties. Jie yra iš dalies augalėdžiai, iš dalies grobuoniški. Aktyvūs vakarais. Tada laukuose girdimas jų svirpimas. Žiemoja kiaušinėlių fazėje.

Driežai - žvynaroplių grupė. Kūnas pailgas, su aiškiu kaklu ir ilga uodega. Turi gerai išvystytas galūnes ir pailgėjusį liemenį. Kai kurių rūšių galūnės redukuotos arba visai išnykusios. Akių vokai judrūs, turi gerai matomą ausies būgninę membraną.

# data[].attributes.attachment_link.description
ir vadinami gamintojais. Jie vykdo fotosintezę ir pagamina sau bei kitiems organizmams maisto medžiagų. Žolės , krūmai , medžiai yra svarbiausi miško ekosistemos gamintojai. Žolė − augalas, kurio antžeminė dalis nesumedėjusi, žiemą dažniausiai sunyksta. Nuo medžio skiriasi tuo, kad neturi antrinio gaminamojo audinio brazdo arba turi tik jo užuomazgą..

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Paprastasis karpis

Organizmai, kurie pasigamina maistą.

Ant šoninių ūglių rudenį susidarę gilių pavidalo gumbeliai pasižymi maistingumu: jų sausoje masėje yra iki 55 % krakmolo ir 7 % cukrų. Vienas augalas tokių gumbelių išaugina 12-13. Maistui jie vartojami kepti bei virti.

Visi jauni augalai turi daug baltymų ir cukrinių medžiagų ir mėgstami gyvulių. Tačiau dar prieš plaukėjimą augalo maistingumas smarkiai krinta, jis tampa labai šiurkštus ir gyvulių nemėgstamas.

Tai gniužuliniai (talominiai) organizmai. Šie organizmai energiją gauna iš saulės šviesos,fotosinteze versdami neorganines medžiagas paprastais angliavandeniais. Dumbliai pasižymi didele įvairove. Tai gali būti tiek vienaląsčiai, tiek daugialąsčiai organizmai. Jūros daugialąsčiai dumbliai dar vadinami jūržolėms.

Organizmai, kurie negali pasigaminti maisto ir vartoja kitų pagamintą maistą.

Natūraliai paplitęs Pietryčių Aizijoje - Amūro baseine ir Kinijoje . Introdukuotas Lietuvos vandenyse. Retas, veisiamas žuvivaisos įmonėse (pirmą kartą atvežtas 1962 m.)

Baltasis amūras labai panašus į karpį ištemptu kūnu. Baltasis amūras kartu su plačiakakčių atlieka tvenkinio švarintojo funkciją, nes maitinasi sužėlusiais augalais, stambiais dumbliais.

Kūnas iki 60 cm. Taikus, aktyvus tik prietemoje ir naktį. Žolėdis. Dauginimosi metu rausia gilius urvus upės šlaite. Ikrus gina patinas. Mailius maitinasi kūno gleivėmis.

Auksinė žuvelė yra kilusi iš Azijos. Maždaug prieš 4500 metų senieji kinai šias žuvis išveisė iš sidabrinio karoso. Senoji legenda byloja, jog auksinė žuvelė atneša laimę.

Gentyje dvi rūšys, kurios maitinasi zooplanktonu, vabzdžiais ir vėžiagyviais. Dieną mažiau aktyvios ir laikosi aplink panirusius riedulius, rąstus. Maitinasi auštant persikeldamos į atviresnius vandens plotus ir prie krantų.

Vertingos sportinės žūklės žuvys. Abi rūšys pasižymi geru skoniu, todėl naudojamos ir maistui.

Neršia gegužės-birželio mėnesiais. Ikrus deda vandens telkinių pakraščiuose, ant vandens augalų. Jaunikliai minta bestuburiais, suaugę šamai - moliuskais, kitomis žuvimis, varlėmis, vėžiais, vandens paukščiais.

Lietuvoje dažna žuvis, gyvena gėluose bei apysūriuose vandenyse. Sutinkamas upėse, ežeruose, Kuršių mariose. Mėgsta ramias, gilias vietas, tūno pasislėpęs po akmenimis, kelmais, išvartomis.

Karpiai Lietuvoje pradėti auginti VII-XVIII a. Vėliau buvo įrengiami karpių auginimo tvenkinių ūkiai, daugiausia Vilniaus krašte ir Žemaitijoje: Verkių, Trakų Vokės, Vasaknų, Bajorėlių Šilo-Pavėžupio, Kurtuvėnų dvaruose.

Ž inomiausia, prieinamiausia ir bene vienintelė rudus dumblius ėdanti žuvis

kilmės šalis yra Tailando ir Malaizijos pusiasalio vandenys. Į Europą SAE, arba „ lapė " (kaip ją dažnai vadina liaudyje) atkeliavo 1962 metais, tačiau išpopuliarėjo akvariumininkų tarpe tik 1970-aisiais, kai buvo pastebėta jos neeilinė savybė valgyti rudus dumblius.

# data[].attributes.attachment_link.description
Paprastasis karpis Organizmai, kurie pasigamina maistą. Ant šoninių ūglių rudenį susidarę gilių pavidalo gumbeliai pasižymi maistingumu: jų sausoje masėje yra iki 55 % krakmolo ir 7 % cukrų. Vienas augalas tokių gumbelių išaugina 12-13. Maistui jie vartojami kepti bei virti. Visi jauni augalai turi daug baltymų ir cukrinių medžiagų ir mėgstami gyvulių.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gamintojai - organinių medžiagų pasigamina patys fotosintezės būdu: naudodami Saulės šviesos energiją, iš anglies dioksido ir vandens sintetina gliukozę ir išskiria deguonį.

Vartotojai - organinių medžiagų pasigaminti negali, todėl minta jau gatavomis organinėmis medžiagomis. Jie, naudodami deguonį, skaido gliukozę ir taip apsirūpina gyvybinei veiklai reikalinga energija. Vartotojai skirstomi į skaidytojus ir gyvėdžius.

Mėlynės puskrūmis auga 15-40 cm, rečiau iki 50 cm aukščio. Jų stiebas status, briaunotas, šakotas. Lapai ovališki, nusmailėjusia viršūne, trumpakočiai, smulkiai dantytais kraštais, 1-3 cm ilgio, 0,6-1,8 cm pločio.

Uosis - vešlus, lapus metantis, su aukšta, kupoliška, plačia ir taisyklinga laja medis. Kamienas tiesus. Jaunų medžių žievė lygi, blyškiai pilka, vėliau tampa stora, suaižėjusi. Pumpurai juodi ant kuriu mažos karpelės.

Avietė - Tai statūs krūmai su nevienodai gausiai dygliuotais, šeriuotais arba liaukingais stiebais. Lapai dažniausiai trilapiai arba plunksniški. Prinokę vaisiai lengvai atsiskiria nuo žiedsosčio.

Vanagas - vanaginių paukščių būriui priskiriami įvairaus didžio plėšrūspaukčiai, turintys stiprų kablio formos snapą ir stiprias stveriamąsias kojas su aštriais nagais. Plunksnos prigulusios prie kūno, neryškių spalvų.

Gandras - tai didelis, ilgu snapu, ilgomis kojomis, ilgu kaklu paukštis. Visas kūnas baltas, tik sparnai juodi. Snapas ir kojos raudonos. Pasmakrė neplunksnuota ir raudona. Jauniklių sparnai juodi, rusvo atspalvio.

4-6,5 kg svorio žvėrelis, ilgomis ausimis, pilkai rusva ar juosva viršutine kūno puse, ruda krūtine ir kojomis, baltu pilvu. Uodega trumpa, viršutinė pusė juoda, apatinė - balta. Ausų viršūnėlės juodos.

Voverė - paprastųjų voverių patinai ir patelės vienodo kūno dydžio. Jų kūno ilgis 19-28 cm, uodega 15-20 cm, kūno svoris 200-480 g. Galva plati, trumpa. Ausys, palenktos į priekį, siekia akis. Jų viršūnėse styro ilgų plaukų šepetukas.

Stirna - Kūno ilgis iki 150 cm, aukštis ties pečiais iki 100 cm, patino masė iki 55 kg, patelė mažesnė. Galva maža. Patinai turi trišakius, rečiau keturšakius iki 25 cm ragus. Kojos ilgos, lieknos. Uodega trumpa.

Lapė - laisvėje gyvenančios lapės paprastai išgyvena 7 metus, o nelaisvėje - 14 metų. Tai vienas labiausiai paplitusių plėšrūnų pasaulyje. Dažnas veikėjas tautosakoje. Rudųjų lapių yra apie 50 skirtingų porūšių. Skirtingai nei pilkoji lapė, rudoji medžiais nelaipioja.

Lušis - didžiausi katinių šeimos gyvūnai Lietūvoje, stambiausi lūšių ( Lynx) gentyje, aštunta pagal stambumą tarp kitų katinių šeimos rūšis. Kūno ilgis 80-120 cm, didžiausias - 130 cm, aukštis pečių lygyje 65-75 cm.

Šernas - kiaulinių šeimos žinduolis, priklausantis porakanopių būriui. Iš pradžių gyveno Europoje, Azijoje ir Šiaurės Afrikoje, vėliau introdukuotas Australijoje, Amerikoje ir pietų Afrikoje. Gyvena miškuose.

Vilkas - ilkai būna iki 150 cm ilgio, aukštis ties pečiais 0,6-0,95 m, sveria 30-65 kg. Kūnas apaugęs šiurkščiu pilkos spalvos kailiu, nors gali pasitaikyti ir juodų, baltų, rudų, gelsvo atspalvio vilkų.

# data[].attributes.attachment_link.description
Gamintojai - organinių medžiagų pasigamina patys fotosintezės būdu: naudodami Saulės šviesos energiją, iš anglies dioksido ir vandens sintetina gliukozę ir išskiria deguonį. Vartotojai - organinių medžiagų pasigaminti negali, todėl minta jau gatavomis organinėmis medžiagomis. Jie, naudodami deguonį, skaido gliukozę ir taip apsirūpina gyvybinei veiklai reikalinga energija. Vartotojai skirstomi į skaidytojus ir gyvėdžius.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jie vykdo fotosintezę ir pagamina sau bei kitiems organizmams maisto medžiagų.

organizmai, negalintys patys pasigaminti maisto medžiagu ir todėl mintantys kitų pagamintomis maisto medžiagomis.

Žolė − augalas, kurio antžeminė dalis nesumedėjusi, žiemą dažniausiai sunyksta. Nuo medžių ar krūmų skiriasi tuo, kad neturi antrinio gaminamojo.

Medis - tai dažniausiai didelis daugiametis, lapus metantis augalas . Medžių masyvai vadinami miškais. Medžiai paplitę visuose žemynuose , išskyrus Antarktidoje.

Krūmas - sumedėjęs, neilgaamžis augalas, krūmai gali turėti keletą kamienų nuo pat šaknų, kurių amžius skirtingas, nes šalia seno kamieno išauga jauni. Tad krūmų kamienai augdami vienas šalia kito yra ir skirtingo amžiaus.

Lapė - Apie 14 rūšių. Paplitusios visuose žemynuose, išskyrus Antarktidą. Nedidelės, siauru snukiu, puria, dažniausiai ilga uodega. Minta daugiausia peliniais graužikais, kiškiais, paukščiais, dvėsena, bestuburiais. Daugelis rūšių medžiojamos dėl kailio.

Stirna - grakštus elninių šeimos žinduolis. Gyvena miškuose, laukuose. Minta augaliniu maistu, įvairiomis miško ir lauko žolėmis, lapuočių medžių ir krūmų šakelėmis, žieve, t aip pat grybais. Gyvena iki 16 metų.

Kiaunė - kiauninių šeimos plėšrusis žinduolis. Miškinės kiaunės paplitusios Europos miškų zonoje. Gyvena įvairaus dydžio, amžiaus ir rūšinės sudėties miškuose. Minta pelėmis, pelėnais, paukščiais, varliagyviais, vabzdžiais, jų lervomis, vikšrais, voverėmis, kurmiais, uogomis. Gyvena iki 8-10 metų.

Vilkai - bendruomeniniai gyvūnai ir yra labiausiai prisitaikę gyventi grupėmis. Vieną šeimyninę gaują dažniausiai sudaro vilkų pora, jų jaunikliai ir vilkai iš ankstesniųjų vadų. Vilkai vadinami miš sanitarais, nes daugiausiai medžioja nukaršusius ar ligotus gyvūnus.

Apuokas - rudas ar juodai margas paukštis. Patinai lytiškai subręsta po metų, patelės vėliau. Lizdą įruošia dažniausiai ant žemės, kartais pasinaudoja medyje esančiu senu plėšriųjų ar kitų didesnių paukščių lizdu.

Kiškinių užpakalinės kojos ilgesnės už priekines. Ausys ilgos, judrios. Minta žolėmis, medžių ir krūmų žieve, pumpurais, šakelėmis. Kiškiai gyvena pavieniui, neturi nuolatinių slėptuvių, veda plaukuotus reginčius jauniklius, kurie po kelių dienų maitinasi savarankiškai.

Briedis - stambus elninių šeimos žinduolis. G yvena lapuočių ir mišriuose miškuose, pušynuose. Minta augaliniu maistu: medžių šakomis, lapais, žieve, pumpurais, bei žolėmis.

Elniniai - porakanopių žinduolių šeima. Patinai turi šakotus ragus, o šiaurinio elnio raguotos ir patelės. Visai susiformavę ragai yra iš labai kieto kaulo, be raginės makšties, kasmet metami ir užauginami iš naujo.

Voverės visą dieną ieško maisto. Pusę suėda iškart, kitą užkapsto slėptuvėse. Voverės patelė per metus gali išvesti dvi vadas. Vienoje vadoje būna 2-4 jaunikliai. Voverės išgyvenusios pirmąją žiemą išgyvena 3 metus.

Ąžuolas > vikšras > liepsnelė > paukšvanagis

žolė > pelė > kiaunė > vilkas

riešutai > voverė > pelėda > kiaunė

# data[].attributes.attachment_link.description
Jie vykdo fotosintezę ir pagamina sau bei kitiems organizmams maisto medžiagų. organizmai, negalintys patys pasigaminti maisto medžiagu ir todėl mintantys kitų pagamintomis maisto medžiagomis. Žolė − augalas, kurio antžeminė dalis nesumedėjusi, žiemą dažniausiai sunyksta. Nuo medžių ar krūmų skiriasi tuo, kad neturi antrinio gaminamojo. Medis - tai dažniausiai didelis daugiametis, lapus metantis augalas .

# data[].attributes.attachment_link.description
Gamintojai (autotofrai) - tai organizmai, kurie iš neorganinių medžiagų, naudojant saulės energiją, pagamina organines medžiagas ir jomis aprūpina save, bei kitus organizmus. Dauguma jų gaminasi maistą vykdydami fotosintezę. Gamintojų pvz.: įvairios žolės, krūmai, medžiai. Vartotojai (heterotrofai) - tai organizmai, kurie nesugeba pasigaminti organinių medžiagų, todėl minta kitų organizmų pagamintomis.

# data[].attributes.headline
Bendrijos struktūra ir mitybos ryšiai. Biologija

# data[].attributes.subject
Bendrijos struktūra ir mitybos ryšiai. Biologija

# data[].attributes.body
Genially programa sukurkite interaktyvų paveikslėlį iš trijų skaidrių:
1. Pirmoje skaidrėje:  Darbo pavadinimas, vardas, pavardė, klasė.
2. Antroje skaidrėje: išsirinkite bendriją (miškas, pieva, pelkė, upelis, ežeras ir t.t.). Įkelkite paveikslėlį. Pridėkite mitybos tinklą: gamintojai ir vartotojai.
PVZ. PIEVA
1. Gamintojai. Sąvoka (interaktyvus mygtukas)
a) 3 organizmai su pavadinimais, paveikslėliais ir trumpa informacija apie juos (interaktyvūs mygtukai).
2. Vartotojai. Sąvoka (interaktyvus mygtukas)
a) 9 organizmai su pavadinimais, paveikslėliais ir trumpa informacija apie juos (interaktyvūs mygtukai).
3. Trečioje skaidrėje:  mažiausiai trys mitybos grandinės (gamintojai, pirminiai vartotojai, antriniai vartotojai, tretiniai vartotojai)

# data[].attributes.attachment_link.title
Genially, the platform for interactive animated content

# data[].attributes.attachment_link.description
Engage your audience with clickable, gamified, media-rich experiences. Create your interactive content now!