# data[].attributes.body
Ки́сень[1][2][3] (також оксиге́н[2][3], або оксиґе́н[1]; хімічний знак — {\displaystyle {\ce {O}}}, лат. oxygenium) — хімічний елемент з атомним номером 8, що належить до головної підгрупи (або підгрупи кисню) VI групи періодичної системи елементів (16-ї групи за номенклатурою IUPAC), 2-го періоду. Його простими речовинами є гази кисень {\displaystyle {\ce {(O2)}}} та озон {\displaystyle {\ce {(O3)}}}[2]. Примітка. В українській мові протягом 1994 — 2019 рр., в рамках реформи хімічної термінології, діяв стандарт ДСТУ 2439-94, згідно з яким хімічний елемент мав назву «Оксиген». З 2019 року назву «Оксиген» скасовано[1], рекомендовано «кисень» як єдину назву хімічного елемента і найпоширенішої його простої речовини, але дозволено для елемента назву «оксиґен».

# data[].attributes.headline
Цікаві факти про кисень

# data[].attributes.subject
Цікаві факти про кисень

# data[].attributes.body
Кисень повітря, від якого залежить життя людини, вперше з'явився в атмосфері Землі завдяки діяльності фотосинтезуючих бактерій.

Кисень — один з найбільш хімічно активних елементів. Ось чому в земній корі кисень зазвичай перебуває у зв'язному вигляді у складі інших хімічних сполук.

При температурі −182,926 °C кисень конденсується на блідо-блакитну рідину. При −218,4 °C він замерзає.

Більшість живих організмів залежить від кисню. Маючи високу хімічну активність, він здатний окислювати («забирати» електрони) у багатьох хімічних речовин. Ці реакції відбуваються з виділенням енергії необхідної для підтримання всіх життєвих процесів організму. Процес окиснення органічних речовин киснем відбувається в мітохондріях життєвих клітин і називається клітинним диханням.

У 1785 році Антуан Лоран Лавуазьє відкрив, що вода — сполука кисню та водню.[6] До того вода вважалася простою речовиною.

Лавуазьє відкрив роль кисню у процесах горіння, за що у Берліні прихильниками теорії флогістону він був присуджений до спалення на вогнищі як єретик науки. За відсутності самого єретика, аутодафе відбулося in effigie, символічно: було спалено його праці та портрет.[7][8]

Газ озон, молекули якого містять 3 атоми кисню, становить 0,00006 % повітря. Він утворюється при дисоціації (розпаді) двоатомних молекул кисню під дією ультрафіолетових променів сонячного спектра.

Вчені NASA знайшли в екзосфері — верхньому шарі атмосфери — супутника Сатурна Діони кисень. Дане відкриття, за словами дослідників, підтверджує теорію про те, що в атмосфері більшості супутників газових гігантів Юпітера і Сатурна міститься кисень. Водночас професор Лондонського університету Ендрю Коатс заявив, що на Діоні не виявлено ознак наявності води, а отже, вона непридатна для життя. Проте, зауважив учений, на інших супутниках вдалося виявити наявність льоду і води, а це означає, що там можуть бути виявлені форми життя[9].

Валентність кисню не є постійною 2[джерело?]. Учені вже досліджують сполуки, у яких кисень виявляє валентності 1, 3 або 4. Цю властивість можна прослідкувати так: на зовнішньому енергетичному рівні кисень має 6 електронів: 2 на 2s рівні та 4 на 2p рівні. Таким чином, він утворює 2 сполуки за обмінним методом та 2 за донорно-акцепторним (кисень&nbsp— донор електронної пари). Сумарно кисень може утворити 4 сполуки, а це значить, що вища валентність кисню дорівнює чотирьом. Валентність 1 та 3 можна отримати, якщо приєднувати чи забирати електрони з 2p рівня.

# data[].attributes.headline
История Кисню

# data[].attributes.subject
История Кисню

# data[].attributes.body
Відкрили кисень в 1773 шведський хімік К. В. Шеєле і незалежно від нього в 1774 — англійський вчений Джозеф Прістлі. Французький хімік Антуан Лавуазьє дав елементу назву і до 1777 року створив кисневу теорію дихання, горіння і окиснення. У вільному вигляді відомий, як молекулярний кисень (O₂) та озон (O₃).

VIII ст. — китайський учений Мао — встановив наявність у повітрі газу, який підтримує дихання і горіння. Однак європейці кисень відкрили майже через 1000 років. Видатний шведський хімік К. В. Шеєле у 1771 р. встановив, що повітря складається з кисню й азоту.

Важливим етапом, що сприяв відкриттю кисню, були роботи французького хіміка П'єра Байєна, який опублікував роботи по окисленню ртуті і подальшого розкладання її оксиду.

1774 р. — Дж. Прістлі добув кисень розкладом меркурій(ІІ) оксиду. Усе ж головні особи в історії відкриття кисню не К. В. Шеєле і не Дж. Прістлі. Вони відкрили новий газ — кисень, попри це і до кінця своїх років залишаючись ревними захисниками теорії флогістону, яка тривалий час гальмувала розвиток науки. Особливе значення в історії відкриття кисню мають праці А. Лавуазьє. Він (1775 р.) встановив, що кисень — складова частина повітря, створив кисневу теорію горіння (за 200 років вона не тільки не була спростована, а й отримала безліч підтверджень своєї правильності), яка прийшла на зміну теорії флогістону.

У 1898 р. англійський вчений Томпсон, лорд Кельвін, попереджав, що людству загрожує задуха, оскільки в повітря виділяється величезна кількість вуглекислого газу не тільки від дихання, а й від промислових підприємств.

# data[].attributes.attachment_link.title
Без названия 678796

# data[].attributes.headline
Поширення в природі

# data[].attributes.subject
Поширення в природі

# data[].attributes.body
Кисень — найпоширеніший на Землі елемент, вміст його становить 47 % за масою (здебільшого у формі оксидів), у повітрі (тропосфері) кисню (O₂) — 20,93 % за об'ємом, або 23 % за масою. До складу води входить 88,8 м.% кисню, в морській воді — 85,7 м.%. Він входить до складу більшості гірських порід, ґрунтів, а також клітин усіх рослинних і, тваринних організмів. Кисень в цілому становить 30-85 % маси тваринних і рослинних тканин. Він входить до складу білків, нуклеїнових кислот, жирів, вуглеводів тощо. Вільний кисень відіграє велику роль в біохімічних і фізіологічних процесах, зокрема в диханні. При недостатньому постачанні організму тварин і людини киснем розвивається гіпоксія. Зелені рослини і деякі бактерії є джерелом вільного кисню на Землі.

У Всесвіті кисень — третій за поширеністю хімічний елемент після водню й гелію.

# data[].attributes.headline
В Україні виробляють медичного кисню більше, ніж споживають - МОЗ

# data[].attributes.subject
В Україні виробляють медичного кисню більше, ніж споживають - МОЗ

# data[].attributes.body
В Україні для медичних проблем виробляється кисню більше, ніж споживається. Проблеми можуть виникати при пікових навантаженнях з логістикою.

Як передає Укрінформ, про це під час брифінгу розповів перший заступник міністра охорони здоров’я Олександр Комаріда.

"Кисню, який виробляється в Україні, більше, ніж кисню, який споживається... На добу виробляється більше 400 тонн рідкого кисню, це саме кисень, що йде на потреби системи охорони здоров'я. Споживання також до 400 тонн", - сказав Комаріда.

Він додав, що заводи, які зупинялися на регламентні роботи, вже відновили постачання кисню в систему охорони здоров'я.

Читайте також: За місяць споживання кисню в лікарнях зросло на 30% - МОЗ

Комаріда пояснив, що як такого дефіциту кисню в Україні немає, були певні проблеми з логістикою.

"Під час пікових навантажень на будь-яку систему є певні перебої з логістикою. Якщо ми візьмемо кисень, це не просто перелити з однієї ємності в іншу. Коли він виробляється , потрібен певний час на те, щоб завантажити 20-тонну машину. Якщо виробляється 500 кг кисню на годину заводом, то для того, аби завантажити 20-тонну машину, потрібно приблизно 40 годин. І коли ми бачимо, що в лікарню вночі госпіталізують багато пацієнтів, то вранці ця лікарня потребує значно більше кисню. Ми екстрено намагаємося забезпечити ії киснем, і виникають певні логістичні збої", - сказав Комаріда.

Стосовно постачання кисню з Польщі перший заступник міністра зауважив, що основні виробники кисню історично знаходяться на сході Україні, тому при постачанні кисню в лікарні західних областей зручніше це робити саме з Польщі.

Читайте також: На Буковині 16-річний хлопець із COVID-19 уже другий тиждень підключений до апарату ШВЛ

"З Польщі набагато ближче привезти кисень на західну Україну, ніж везти його через усю Україну зі сходу. Тому логістично можуть бути різні нюанси. За моєю інформацією, з Польщі надходить приблизно 100 тонн кисню на тиждень. Чи довготривалі ці контракти, я не можу сказати, але це не є супергостра потреба для України - закуповувати в Польщі. Особливо після того, як заводи запустилися. Все залежатиме від кількості нових випадків, кількості споживання і власне від логістики кисню", - сказав Комаріда.

Якщо потреба в кисні зросте, то, за словами Комаріди, всередині країни буде розгорнуто додаткові потужності.

Читайте також: Більшість хворих на кисні, реанімації COVID-лікарень Києва переповнені – Кличко

Також він нагадав, що уряд виділив 395 млн грн як субвенцію на автономні кисневі станції для лікарень.

За його словами, критеріїв для лікарень, де будуть встановлюватися кисневі станції, декілька: до якої хвилі належить лікарня, скільки кисневих точок в ній розгорнуто і скільки ще може бути розгорнуто, як логістично туди доставляється кисень.