# data[].attributes.body
1.Am pus drojdia în bol şi am amesticat-o cu zăhar.

2.Am adăugat apă călduţă şi făină.

3.Am acoperit-o cu o peliculă.

4.Am lăsat plămădeală timp de 10-15 minute.

Concluzie:

După zece 15 minute am observat că plămădeala a crescut.

# data[].attributes.headline
Ionatan: consumul de zahăr - drojdia consumă zaharurile din făină și enzimele din amidon.

# data[].attributes.subject
Ionatan: consumul de zahăr - drojdia consumă zaharurile din făină și enzimele din amidon.

# data[].attributes.body
Producerea de gaze: drojdia transformă zaharurile în dioxid de carbon și etanol în timpul procesului de fermentare.

Captarea gazului - glutenul e o rețea de proteine din aluat, acționează ca o barieră elastică, prinzând bulele de CO 2, lăsând aluatul să crească.

# data[].attributes.body
1.În aluat se pune drojdie,o substanță vie care ajută pâinea să crească.

2.Drojdiile se hrănesc cu zahărul din făină.

3.Pâinea crește datorită procesului de fermentare.

4.Drojdia și zahărul produc un gaz numit dioxid de carbon.

5.Gazul rămâne prins în aluat și formează bule de aer.

6.Din cauza acestor bule, aluatul se umflă și devine pufos.

7. Când pâinea se coace, bulele rămân înăuntru, iar pâinea devine moale și pufoasă.

# data[].attributes.body
Realizând acest experiment, am concluzionat că datorită drojdiei, la suprafața plămădelii s-au format numeroase bule de aer, iar volumul compoziției s-a dublat.

# data[].attributes.body
Experimentul ,,De ce crește aluatul de pâine?,,

Concluzia este:

Că drojdia este o substanță vie care ajută aluatul să crească,eliberând dioxidul de carbon ce formează bule de aer și face pâinea pufoasă.În experiment am observat cum aluatul s-a mărit în volum și a devenit mai moale.Fără ajutorul drojdiei,pâinea nu ar crește și ar fi tare și fără gust.

# data[].attributes.body
1.În timpul experimentului am observat că drojdia a început să producă bule de aer la suprafața plămădelii.

2.Volumul plămădelii a crescut vizibil după 10-15 minute.

3.Aceasta se întâmplă ,deoarece drojdia descompune zahărul și eliberează dioxid de carbon.

4.Gazul format rămâne prins în aluat,făcându-l să crească și să devină pufos.

5.Astfel ,drojdia este esențiala pentru creșterea și frăgezimea aluatului de pâine.

# data[].attributes.headline
1.Ce s-a format pe suprafața plămădelii?                                2.Ce s-a întâmplat cu volumul plămădelei?                                                                         Autor: Patrichi Ciprian

# data[].attributes.subject
1.Ce s-a format pe suprafața plămădelii?                                2.Ce s-a întâmplat cu volumul plămădelei?                                                                         Autor: Patrichi Ciprian

# data[].attributes.body
Fermentația plămădelii se produce prin acțiunea microorganismelor, în special a drojdiilor , care transformă zaharurile (glucoza, fructoza, maltoza) din făină în alcool și dioxid de carbon.

🧫 Adăugarea drojdiei și a apei la făină — se formează un amestec moale numit plămădeală.

🌡️ Drojdiile se activează — în prezența apei și la o temperatură potrivită (25–30°C), drojdiile „încep să mănânce” zaharurile din făină.

💨 Fermentația — drojdiile transformă zaharurile în:

dioxid de carbon (CO₂) → face ca aluatul să crească (se umflă);

alcool etilic (etanol) → se evaporă la coacere.

🕓 Maturarea plămădelii — pe măsură ce fermentația continuă, plămădeala devine mai elastică, mai aerată și capătă un miros plăcut, ușor acrișor.

👉 Pe scurt:
Fermentația plămădelii este procesul prin care drojdiile descompun zaharurile din făină în alcool și dioxid de carbon, făcând ca aluatul să crească și să devină pufos.

# data[].attributes.body
Am observat cum drojdia reacționează cu zahărul, apa și făina, producând gaze (dioxid de carbon) care formează bule și ajută la creșterea aluatului.

# data[].attributes.body
Am observat cum drojdia interacționează cu zahărul, făina și apa caldă. Se formează bule la suprafață și își mărește volumul.

# data[].attributes.body
Experiment Mocanu Marcu!!!

# data[].attributes.body
Am folosit următoarele substanțe:

Uleiul,apa,zahăr,cacao,nisip,cerneală,sare.

Am concluzionat, cand punem apa cu ulei,uleiul fiind mai usor ca apa, se duce la suprafață.

Când amestecă zahărul cu cacao, aceste substanțe se amestecă,tot așa este cu nisipul.

Când amestecăm apa cu cerneala, apa ia culoarea cernelii.

Când amestecăm apa cu sarea, sarea rămâne jos, deoarece este mai grea ca apa, și dacă vom aștepta mai mult, sarea se va dezolva.

# data[].attributes.headline
Experimentul in care vom putea observa cum isi pot schimba culoarea unele substante in contact cu alte substante. Autor:Patrichi Ciprian

# data[].attributes.subject
Experimentul in care vom putea observa cum isi pot schimba culoarea unele substante in contact cu alte substante. Autor:Patrichi Ciprian

# data[].attributes.body
Ce se va întâmpla când pui iodul peste un material/produs care conține amidon?

Se va colora în albastru-închis sau mov închis.

De ce?

Iodul reacționează cu moleculele de amidon și formează un complex colorat puternic (de aceea apare culoarea închisă).

# data[].attributes.body
Amidon experiment

# data[].attributes.headline
Exprimentul:Cum sunt percepute sunetele de urechea noastră?

# data[].attributes.subject
Exprimentul:Cum sunt percepute sunetele de urechea noastră?

# data[].attributes.body
1.Cum au fost auzite sunetele când urechile erau descoperite?

• Sunetele erau percepute mai intens și mai clar, deoarece undele sonore ajungeau direct la timpan.

2.Dar când aveai căștile în urechi?

• Sunetele se auzeau mai slabe și mai amortizate, deoarece căștile au absorbit o parte din energia undelor sonore.

3.De ce sunetele au fost diferite?

• Căștile acționează ca un obstacol care reduce amplitudinea undelor sonore și limitează transmiterea lor către ureche.

4.De ce se întâmplă acest lucru?

• Sunetul se propagă prin vibrații ale aerului. Obstacolele, precum materialul căștilor, pot reflecta sau absorbi o parte din aceste vibrații, schimbând intensitatea și claritatea percepției auditive.

Concluzie:

• Percepția sunetului depinde de mediul de propagare și de obstacolele întâlnite. Sunetele se aud mai clar fără obstacole și mai slab atunci când acestea sunt prezente.

# data[].attributes.body
În urma realizării acestui experiment, am observat că moneda se scufundă în apă din cauza greutății sale .

# data[].attributes.body
Experiment