# data[].attributes.body
Després de la Guerra Civil entre els defensors del parlament i els de la monarquia absoluta es derroca i executa al rei Carles I i es proclama la República.

# data[].attributes.body
El que havia estat dictador d'Anglaterra des de l'execució de Carles I des de l'any 1649, mor l'any 1660 acabant amb la seva dictadura militar.

# data[].attributes.body
Després de 29 anys des de que es va restablir la monarquia amb la mort de Cromwell, la revolució dona els seus fruits i es destrona a la dinastia Stuart del regnat anglès.

# data[].attributes.body
El 1700 Carles II va morir sense descendència. Això va desencadenar un Conflicte Successori pel tron espanyol entre Felip de Borbó, candidat francès nét de Lluís XIV, i el candidat austríac Carles d'Habsburg.

Carles II havia nomenat successor Felip, que seria rei amb el nom de Felip V, però Carles d'Habsburg no ho va acceptar i va començar així la Guerra de Successió.

# data[].attributes.body
El tercer estament és un dels tres estaments bàsics de la societat pròpia del feudalisme i de l'Antic Règim. Es compon de la població mancada dels privilegis dels quals gaudien el clergat i la noblesa, per tant pot ser també considerat equivalent al grup de no privilegiats

# data[].attributes.body
El comerç triangular era una ruta comercial establerta a l'Oceà Atlàntic del segle xvi fins al xix, de manera que fou un fenomen històric de llarga durada, i en la qual estava involucrat el tràfic d'esclaus. Afectava tres continents i la seva ruta formava una mena de triangle entre Europa, Àfrica i Amèrica, fet al qual deu el nom.

# data[].attributes.body
La monarquia absoluta és un tipus de monarquia basada en el principi que el sobirà (rei, emperador,…) té el poder absolut. Es diferencia de formes més recents com ara la monarquia constitucional o parlamentària.

# data[].attributes.body
El Domestic System, (sistema domèstic) és quan el productor, generalment un agricultor, era propietari tant de la matèria primera com dels instruments per transformar-la. I es diu Putting-out quan els burgesos, en el seu nou paper d'empresaris capitalistes, ofereixen als camperols les matèries primeres i les eines necessàries per a la producció de determinats productes, especialment tèxtils. Però cadascú seguia treballant a casa seva. Totes dues expressions, encara que no diuen, com veiem exactament el mateix, se solen identificar. No necessàriament un sistema és predecessor de l'altre; poden coexistir de tots dos en les albors de la revolució industrial.

# data[].attributes.body
Manufactura o fabricació és una fase de la producció econòmica dels béns. El terme pot referir-se a un rang d'activitat humana, des de l'artesania fins a l'alta tecnologia, però s'aplica més comunament a la producció industrial, que consisteix en la transformació de primeres matèries en productes manufacturats, productes elaborats o productes acabats per a la seva distribució i consum a gran escala. També involucra processos d'elaboració de productes semimanufacturats o producte semielaborat.

# data[].attributes.body
El Tractat d'Utrecht, també anomenat Pau d'Utrecht o Tractats d'Utrecht i Rastatt, són una sèrie de tractats de pau multilaterals signats entre la Corona de Castella, el Regne de França i els seus enemics bèl·lics a Utrecht (Províncies Unides, actualment els Països Baixos) el març i l'abril de 1713 que donaren lloc al final de la Guerra de Successió espanyola. Amb aquest tractat Felip d'Anjou fou reconegut com a rei de la corona castellana, i a canvi es formalitzà la pèrdua de les possessions europees de la dita corona, que restaren a mans dels àustries, i també de territoris com Gibraltar i Menorca, que restaren a mans angleses.

# data[].attributes.body
El dret diví dels reis és una doctrina política i religiosa europea darrera l'absolutisme polític. Se sol associar amb el període medieval i amb l'Antic Règim. Es pot resumir en la idea que el monarca deu només el seu dret a governar Déu, no pas a la voluntat dels seus súbdits, a l'aristocràcia oa cap altra forma d'autoritat existent, i que per tant qualsevol intent de restringir el poder real o d'obligar a abdicar el monarca va contra la voluntat de Déu.

# data[].attributes.body
Una societat estamental era aquella societat que estava dividida per gent privilegiada i gent no privilegiada. En aquella època, la riquesa marcava les classes i estamentava a la gent. La majoria de la gent, pertanyia al grup dels no privilegiats cosa que feia que els privilegiats tinguessin més «privilegis».

# data[].attributes.body
Mor sense descendència i això desenvoca en la Guerra de Successió a la Corona Espanyola

# data[].attributes.body
Mor enmig de la Guerra de Successió sense descendència i el seu tro l'hereta Carles d'Habsburg, el que el fa perdre la ajuda dels altres països, ja que no li volen donar més poder.

# data[].attributes.body
La sobirania nacional és una acció que consisteix en regalar el poder a la Terra, és a dir, a l’estat germànic. Aquesta deixa constància en la constitució que li cedeix el poder a l'Estat. En aquest marc ideològic, el rei esdevé un representant ideològic sorgit de la teoria política liberal, que pot remuntar-se a Locke i Montesquieu (finals del segle XVII a Anglaterra, segle XVIII a França).

# data[].attributes.body
Després de perdre el suport internacional, es firma el Tractat d'Utrecht, que para la guerra a Europa, tot i que a la Península aquesta encara continua.

# data[].attributes.body
Cau Barcelona i seguidament Mallorca i, per tant, els Borbons prenen el poder d'Espanya.

# data[].attributes.body
Rei d'Espanya fins la seva mort l'any 1700 sense descendència. Nombra a Felip de Borbó com al seu successor, però Carles d'Habsburg s'hi nega. Això desencadena la Guerra de Successió.

# data[].attributes.body
Candidat al tron espanyol després de la mort de Carles II. Aquest, però, tria a Felip de Borbó en el seu lloc. Carles, de la dinastia dels àustries, no ho accepta i comença la Guerra de Successió.

# data[].attributes.body
Forma de govern, sistema de govern, són alguna de les diverses maneres de nomenar un concepte essencial de la ciència política i la teoria de l'Estat o dret constitucional. Fa referència al model dorganització del poder constitucional que adopta un Estat en funció de la relació existent entre els diferents poders. La manera com s'estructura el poder polític per exercir la seva autoritat a l'Estat, coordinant totes les institucions que el formin, fa que cada forma de govern necessiti uns mecanismes de regulació que li són característics. Aquests models polítics varien d'un estat a un altre i d'una època històrica a una altra.

# data[].attributes.body
L'economia de subsistència és l'economia que es basa en l'agricultura i la ramaderia amb explotacions, generalment familiars, per a l'alimentació, abric i habitatge de la pròpia família o grup social i en la qual no es produeixen excedents que permetin el comerç o, en cas que es produïsquen, aquests són escassos i es destinen de forma immediata a la barata amb altres famílies o grups socials.

# data[].attributes.body
L'Antic Règim és un terme dels revolucionaris francesos per a designar pejorativament el sistema de govern anterior a la Revolució francesa de 1789, la monarquia absoluta de Lluís xvi, i que es va aplicar també a la resta de les monarquies europees amb un funcionament similar; posteriorment, ha esdevingut un concepte historiogràfic aplicat a diversos països de l'Europa moderna.

# data[].attributes.body
Una crisi de subsistència era cada un dels períodes crònics de fam característics de les societats agràries anteriors a la Revolució Industrial, provocats per un descens important de les collites de cereals durant dos o més anys consecutius (generalment, a causa d'una climatologia negativa).

# data[].attributes.body
Una terra vinculada és un terme utilitzat en el dret medieval que definia una terra que no era de propietat privada, que no se'n podia disposar lliurement ni es podien posar a la venda. Eren terres vinculades a un títol nobiliari, a l'Església, a un municipi o a la Corona.

# data[].attributes.body
La burgesia (antigament també burgesia) és una classe social, tal com l'entenen l'economia política i el marxisme, que acostuma a estar caracteritzada per posseir els mitjans de producció, sobretot el capital, en les relacions econòmiques. El terme que prové del francès "bourgeoisie", que originàriament significava "habitant de la ciutat", ja que els primers burgesos es van enriquir a partir del comerç i dels oficis pròpiament urbans, en oposició als terratinents rurals.

# data[].attributes.body
La classe baixa o classe popular, en una societat de classes, és el conjunt de persones ubicades al grup, classe, casta o estrat social amb menys recursos, llibertats, drets, poder i autonomia. Depenent del lloc, de l'època i, en definitiva, del sistema políticosocial particular, aquesta classe pot ser composta per esclaus, serfs, criats, servents, súbdits, camperols, artistes, obrers, treballadors per a un altri, persones dependents, pobres, malalts, aturats, jubilats, vells, dones (totes, vídues, professionals, mares solteres, mestresses de casa, etc.)

# data[].attributes.body
La Guerra de Successió Espanyola (1701 –1715) va ser un conflicte bèl·lic internacional que, a més d'afectar el conjunt d'Europa, va incloure la Guerra de la reina Anna a l'Amèrica del Nord, com també accions de pirates i corsaris a les costes de l'Amèrica espanyola. En aquesta confrontació, a més de la successió a la corona hispànica, s'hi dirimia també la qüestió de l'equilibri de poder entre les diferents potències europees, i és considerada un dels primers conflictes globals. Hi destacaren com a generals el duc de Villars, el duc de Berwick, el duc de Marlborough i el príncep Eugeni de Savoia.

# data[].attributes.body
La Il·lustració, va ser un corrent filosòfic, polític i social europeu que promovia el progrés, el racionalisme i el liberalisme en contra del poder reial, la noblesa i l'obscurantisme catòlic. Va aparèixer al Regne de França, al Regne Unit i a Alemanya a finals del segle xvii. Després es va estendre, amb empremta francesa, a altres parts d'Occident durant el segle XVIII, anomenat el segle de les llums. Al llarg d'aquest segle, malgrat que es van mantenir les característiques bàsiques de l'Antic Règim, l'intens impuls demogràfic i econòmic i l'eclosió del pensament il·lustrat van obrir les portes a una època de revolucions burgeses encapçalades per la Revolució Francesa i per la Revolució Industrial. El nom en diferents llengües d'aquest moviment fa referència a la raó, identificada amb la llum, ideal i guia dels individus de l'època.

# data[].attributes.body
El liberalisme econòmic és una teoria política i d'economia desenvolupada a l'època de la Il·lustració (segle XVIII) i formulada per Adam Smith segons la qual l'economia s'autorregula sense cap intervenció per part de l'Estat i que reclama, doncs, que aquesta sigui mínima o si pot ser nul·la.

# data[].attributes.body
El liberalisme és un grup d'ideologies polítiques, socials i religioses, que s'oposen a l'absolutisme i que afirma la llibertat de la persona i la supremacia de la iniciativa individual per sobre de la col·lectiva. Això implica que les estructures de govern redueixin la seva intervenció al mínim necessari per a garantir la convivència.

# data[].attributes.body
La separació de poders és un principi que estableix que els poders d'un govern sobirà han d'estar dividits entre dues o més entitats fortament independents, així doncs, prevenint que una persona o un grup tingui massa poder.

# data[].attributes.body
Governador posterior a Carles I. Va ser escollit per impulsar la República però va acabar convertint-se en una dictadura militar. Mor l'any 1660.

# data[].attributes.body
Elegit nou monarca pel parlament després del destronament dels Stuart.

Obligar a acceptar i jurar la Declaració de Drets (The Bill of Rights). Limitava els poders del monarca i sotmetia al parlament algunes de les seves decisions.

# data[].attributes.body
Primer monarca de la dinastia Stuart. Va voler imposar la seva autoritat i governar sense respectar els drets tradicionals i sense el control del parlament. Aquest fet va portar a dues revolucions. Es executat l'any 1649.

# data[].attributes.body
El 16 de desembre de 1773 va tenir lloc el Motí del te a Boston. Aquest fet (una protesta contra els impostos a les importacions provinents de Gran Bretanya) és citat com l'inici del procés d'independència, que va portar les Tretze Colònies a formar els Estats Units d'Amèrica.

# data[].attributes.body
El Tractat de París o Tractat de Versalles es va signar el 3 de setembre de 1783 entre la Gran Bretanya i els Estats Units i va posar fi a la Guerra d'Independència dels Estats Units.

# data[].attributes.body
La Constitució dels Estats Units va ser redactada a la Convenció Constitucional a Filadèlfia el 1787, signada el 17 de setembre de 1787 i ratificada pel nombre requerit d'estats (9) el 21 de juny de 1788.

# data[].attributes.body
EL 14 de juliol de 1789 el poble francès va prendre la presó de La Bastilla donant inici a una de les revolucions més importants de la història.

# data[].attributes.body
14 de setembre: en plena Revolució Francesa, el rei Lluís XVI accepta la nova Constitució Francesa, per la qual França es converteix en una monarquia constitucional.

30 de setembre: va ser dissolta l'Assemblea Nacional Constituent, només dos anys després d'haver estat formada, els primers dies de la Revolució francesa. La seva creació va suposar la fi de l'absolutisme i la monarquia a França.