# data[].attributes.body
Üdvözlünk a Virtuális Múzeum Padleten! Kérlek, kövesd az alábbi utasításokat a feladat elvégzéséhez. Ha bármilyen kérdésed van, fordulj a tanárodhoz segítségért. • Hozzatok létre egy bejegyzést arról az istenről vagy istennőről, akinek a nevét kaptátok, akár képeket is szúrhattok be. • Kedveld azokat a bejegyzéseket (akár másik csoportok bejegyzését), ami számodra új információ volt. •

# data[].attributes.body
Ez a rövid videó az irodalom ősi formáit mutatja be, többek között a mítoszok keletkezését is megismerhetjük.

Görög mitológia

Általános ismertető

A görög mitológia az ókori hellének vallásából származó mítoszok  gyűjteménye.

A görög mítoszok a hétköznapi emberek szertartásai és világnézete alapjául szolgáltak

Az ókori görögök világképe politeista

Az élet bizonyos területeihez rendelt istenekben hittek

A görögök isteneinek emberi alakjuk van és sok emberi tulajdonsággal rendelkeznek:

ANTROPOMORF istenek

Mítosz, mitológia

A mítosz: a görög mythosz szóból származik, jelentése: beszéd, elmondás, mese

hősei: istenek, héroszok(félistenek)

Sok bennük a  képszerű vallásos elem

istenképzet mítoszok összessége:mitológia

a mítoszok alapjául általában valamilyen cselekmény, történet szolgált→epikus jellegűek

Témái:

A világ keletkezése és felépítése

Istenek születése

Istenek harca

Egy-egy isten élettörténete, tevékenysége

Héroszok, hősök történetei

# data[].attributes.attachment_link.title
Az irodalom ősi formái - Zanza TV (irodalom)

# data[].attributes.body
Kezdetben csak Khaosz létezett a zűrzavaros anyagi jellegű üresség, egy légáramlat termékenyítette meg,

s így jött létre Erebosz (sötétség), Nyx (éjszaka) és

GAIA (a föld –belőle származik minden  létező alapja)

Gaia saját magából szülte Uranoszt (az eget)

Az istenek első nemzedéke

Gaia és Uranosz gyermekei

6 TITÁN

6 TITANISZ

3 KÜKLOPSZ

3 HEKATONKHEIR (100 karú, 50 fejű óriások)

Őket Uranosz gyűlölte, és letaszította a görög alvilágba: a TARTAROSZba

Gaia megneheztelt férjére a tettei miatt, és kérte a titánokat, h álljanak méltó bosszút.

Így is lett

Kronosz –az egyik titán- fellázadt apja ellen

Anyja javaslatára egy sarlóval megsebezte apját

Ezzel véget ért Uranosz uralma

Kronosz feleségül vette Rheiát (testvérét)

Az istenek második nemzedéke

Kronosz és Rheia

Kronosz sorban lenyeli születendő gyermekeit

Rheia az utolsó helyett egy követ pólyál be és azt adja Kronosznak

A gyermeket –Zeuszt- Kréta szigetére viszi egy barlangba. Egy különleges kecskének a tején nevelkedik, ezért nagyon erős lesz.

Fiatal férfiként kényszeríti apját, hogy köpje vissza testvéreit.

Így is lett.

Istenek harca

Zeusz föllázadt apja ellen. Ő akart lenni az új vezető. De ez a titánoknak nem tetszett…

Zeusz és testvérei VS. Kronosz és a titánok

Zeusz segítségül hívja az alvilágba taszított szörnyeket (küklopszokat, 100 karú óriásokat)

Így megnyerik a háborút.

Zeusz a titánokat veti a Tartaroszba, s az óriások őrzik őket.

Zeusz ezután megosztozott a világon két bátyjával, Poszeidónnal és Hádésszel.

Zeusz kapta az eget

Poszeidón a vizeket

Hádész az Alvilágot

# data[].attributes.body
Ebben a videóban a legerősebb götög Főistenekről van szó. Zeuszt 2:16-tól, Hérát 6.00-tól mutatja be.

Héra

Héra születése és származása a mitológiában ismeretlen. Az egyik változat szerint Kronosz és Rhea gyermekeként született, és így Zeusz testvéreként tartják számon. Más változatokban viszont azt mondják, hogy Héra Kronosz és Rhea legidősebb lánya, így Zeusz testvére és felesége lett. Az istenek közötti rokonsági viszonyok gyakran összetettek és változatosak a görög mitológiában.

Héra a házasság és a család védelmezőjeként volt ismert. Szerepéhez hűség és hűtlenség, valamint a házasság intézményének megőrzése is hozzátartozott. A házasságok istennőjeként őrizte a házastársak közötti hűség fogalmát, és büntette a házasságtörést. Azok az istenek és emberek, akik megsértették a házasság szentségét, Héra haragját és bosszúját vonhatták magukra.

Az egyik legismertebb mitológiai történet Héráról és Zeuszról szól, akiknek házassága nem volt felhőtlen. Zeusz híres volt számtalan szeretője miatt, és gyakran hűtlen volt Hérához. Héra azonban rendszeresen bosszút állt a riválisokon és Zeusz szeretőin. Például amikor Zeusz születésekor elrejtette Őt egy hegyi barlangban, Héra bosszúból saját fiát, Héphaisztoszt (Vulkánt) vetette le a mennyből, mivel sánta volt.

Héra és Zeusz házassága azonban továbbra is fennmaradt, és az istenek királyi párjaként tartották számon őket. Héra istennői hatalma és befolyása az istenek között is érvényesült. Például a homéroszi eposzokban Héra gyakran az istenek tanácsában szólalt meg, és próbált befolyásolni bizonyos döntéseket. Az istenek házasságát és házastársi kötelességeit is szimbolizálták Héra és Zeusz kapcsolata, és ezzel a házasság intézményének fontosságát hangsúlyozták.

Héra további fontos szerepet játszott a mitológiában. Például ő volt a gyermekágyi istennő, és őrizte a várandós nőket és a szülő nőket. Ezenkívül ő volt a családi és házimunka istennője, és sokszor a háziasszonyokhoz és anyákhoz kapcsolódott. Számos templomot és szentélyt emeltek Hérának, és az emberek imádkoztak hozzá a házasságuk és családjuk védelméért.

# data[].attributes.attachment_link.title
Legerősebb Görög Főistenek Izgalmas Történetei Röviden

# data[].attributes.body
Hádész, az alvilág ura szemet vetett Démétér lányára, Perszephonéra, így egyszer, mikor az istennő virágot szedett, megnyílt a föld és Hádész elrabolta őt. Mikor Démétér ezt megtudta, bezárkózott az egyik neki épített templomba és nem törődött a terméssel. Ennek következményeképp nem termedt semmi és az emberek éheztek. Az istenek ezt látva megegyeztek Hádésszal, hogy elengedi Perszephonét. De az istennő megtalálta az alvilág gyümölcsét, egy gránátalmát, aminek nem tudott ellenállni. Meg is kóstolta, viszont aki abból a gyümölcsből eszik, annak örökre az alvilágban kell maradnia. De Démétér nem volt hajlandó előjönni, míg lányát vissza nem kapja, így azt istenek megegyeztek az Alvilág Urával, hogy az év kétharmadát Perszephoné anyjával tölti, egyet pedig az Alvilágban. Így lett Perszephoné az alvilág Úrnője, valamit később bele is szeretett Hádészba.

# data[].attributes.body
Pallasz Athéné eredetileg csakugyan a viharfelhőnek és a belőle kipattanó villámnak volt a megszemélyesítése, mástól eltekintve azokból a mondákból tünik ki, melyek az istenasszonynak születésére vonatkoznak. Őt a mítoszok úgy említik mint Zeusnak nem anyától született leányát, erős atyának erős gyermekét ki Zeusnak fejéből született. Mondák szerint Zeus akkor, mikor felesége Metis még csak szíve alatt viselte születendő lányát, elnyelte Metist és utána maga hozta világra Athénét saját fejéből, melyet Prometheus baltával ketté hasított. Pallasz Athéné pedig fényes fegyverzetben, magasra tartott dárdával pattant ki apjának fejéből, hangos harci riadóval.

# data[].attributes.body
Pallasz Athéné csodatevő szobra Trójában volt. Az egyik mítosz szerint maga Pallasz Athéné faragta Pallasz emlékére. Ő az Olümposzon helyezte el, de Zeusz haragjában ledobta a földre, mert Élektra előle a szobor mellett keresett menedéket. A szobor ugyanarra a trójai dombra esett, ahová előtte Zeusz ledobta Atét.

A másik mítosz szerint Ilosz idején az égből esett be az épülő Athéné-templom tetőzetén.

Más hagyomány szerint Dardanosz rabolta Árkádiából, vagy kapta anyjától, Élektrától.

Valójában nem csak egy Palladion volt. Pallasz Athéné egyik szerepköre általában a városok védelme volt. Ahol Athéné szobra állt – ez a Palladion –, ott ellenség nem hatolhatott be a városba. Trójában is volt ilyen, amiről az akhájok sokáig nem tudtak. Amikor Odüsszeusz és Diomédész Helenosztól megtudták, hogy Trója elfoglalásának egyik feltétele a Palladion megszerzése, akkor behatoltak a városba, és elrabolták. Később Diomédész átadta a trójai Nautésznak. Más változat szerint a trójaiak másolatot készítettek a Palladionról, s az eredetit, amely Trójában maradt, Aineiasz mentette ki az égő városból.

# data[].attributes.body
Poszeidon a tenger és a földrengések istene, hatalma kiterjed a tavakra és a folyókra is. Poszeidón a tenger mélyén, Aigai-ban él, birodalmát aranysörényű, bronzpatájú lovak által húzott fogatán mindig a tenger felszínén járja tengeri istenek és állatok kíséretében.

A tenger hullámai maguktól nyíltak szét az istenség meglenésekor. Szent állata a ló volt, amelyet ő teremtett, növénye a fenyő és a hárs, valamint tengeri növényekből, moszatokból font koszorúval szorította le kék hajfürtjeit.

# data[].attributes.body
Pandóra a görög mitológia szerint az első (földi, vagyis halandó) nő, akit istenek teremtettek.

Hésziodosz szerint Héphaisztosz és Pallasz Athéné teremtették Zeusz útmutatásai alapján, de minden isten adott valamilyen egyedi ajándékot a létrehozásához, vagy a teremtménynek. Más mitológiai változatban Zeusz utasította Héphaisztoszt, hogy nedves földből (agyagból) gyúrjon egy lényt, aki büntetésére lesz az emberiségnek Prométheusz árulásáért, aki ellopta az istenek tűzét és azt az embereknek adta; ehhez a bosszúhoz az összes isten csatlakozott, felajánlva a születendő lénynek egy-egy "csábító ajándékot". Hermész egy szelencét ajándékozott Pandórának. Zeusz Pandórát használta fel a bosszúra. Magát Prométheuszt a tettéért azzal büntette, hogy egy sziklához láncoltatta, ahol egy sas minden nap lakmározott a májából.

Prométheusz, mielőtt a sziklához láncolták, figyelmeztette testvérét, Epimétheuszt, hogy ne fogadjon el ajándékot az istenektől, Epimétheusz azonban beleszeretett Pandórába. Hermész elmondta neki, hogy Pandóra Zeusz ajándéka, és figyelmeztette, hogy ne nyissa ki a szelencét, amelyet az asszony hozott.

Ebben az időben az emberek még paradicsomi állapotban éltek, semmiféle baj nem gyötörte őket. Egy nap azonban Pandóra kíváncsiságból kinyitotta a szelencét, amiből az emberiségre szabadult az összes csapás (betegség, bánat, szegénység, bűn, stb.) Pandóra megijedt és gyorsan lecsapta a szelence fedelét, amiben egyedül a remény maradt benn. A világra szenvedéssel teli időszak köszöntött, míg Pandóra újra ki nem nyitotta a dobozt, hogy a remény is megszabaduljon.

Epimétheusz és Pandóra lánya volt Pürrha, az emberiség ősanyja az özönvíz után.

# data[].attributes.body
Egy "minden napi" kép Zeuszról és Héráról.

Zeusz sok nőt és istennőt csábított el, sokszor állatok képében is. A rajzon a megkívánt nőt nem ábrázoltam rendesen, hiszen Zeusz több nőt is megkörnyékezett, nehéz lett volna csak egyet lerajzolni. Héra nagyon féltékeny típus volt.

(A képen balról jobbra: a megkívánt nő, Zeusz, és Héra. A háttér a görög Olümposz hegyet szeretné ábrázolni.)