# data[].attributes.headline
Tematikk: Ungdommers medievaner og digital mobbing

# data[].attributes.subject
Tematikk: Ungdommers medievaner og digital mobbing

# data[].attributes.body
Fokus kapittel 6 (bok)
Enveis- og toveiskommunikasjon: https://ndla.no/nb/subject:1:777ae87e-ca79-4866-920a-115cfeb7bbe1/topic:2:183732/topic:2:184512/resource:1:4057
Media og kommunikasjon former: https://ndla.no/nb/subject:1:c621fe47-6d28-4ecd-95cb-ad641382d8f4/topic:2:194386/topic:2:195725/resource:ccf332da-5f8c-4bc2-9b23-37758b76902b
Opinionsledere - et kritisk perspektiv: https://ndla.no/nb/subject:1:f7d7f164-fb40-4d21-9813-6a171603281d/topic:2:171906/topic:2:166872/resource:1:181725/4074
Mediepåvirkning: https://ndla.no/nb/subject:1:8c230faa-c1b1-4c16-b47a-490d8d7247cf/topic:3:186113/topic:2:186217/resource:1:61595
Sosialisering (primær- og : https://ndla.no/nb/subject:1:470720f9-6b03-40cb-ab58-e3e130803578/topic:1:d208bf2d-836c-43fe-977b-de4af1771396/topic:1:71bb59ae-e4d4-41bb-b07f-06220fd087c4/resource:56bc5b34-84a8-4df6-9247-5a8055cb0bf6
Tostegshypotesen: https://mangfold.cappelendamm.no/vgsamf/begrep.html?tid=1013551

# data[].attributes.headline
Kapittel 6: Medier, kommunikasjon og sosialisering

# data[].attributes.subject
Kapittel 6: Medier, kommunikasjon og sosialisering

# data[].attributes.body
Korrelasjon må ikke sammenblandes med kausalitet (årsak-virkning). Vi kan finne at det er en samvariasjon mellom livskvalitet og helse, men tolkningen av en slik samvariasjon må gjøres med forsiktighet.

# data[].attributes.headline
Kildekritikk og henvisnings til gode artikler 

# data[].attributes.subject
Kildekritikk og henvisnings til gode artikler 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Å henvise til kilder er en viktig del av vitenskapelig kommunikasjon. Det finnes en rekke kilder som kan være aktuelle å bruke innenfor ditt fagfelt, og derfor er det viktig å kunne vurdere hvilke som passer til hva når du skal skrive et vitenskapelig arbeid.

Når du skal argumentere for et synspunkt er det lurt at du støtter deg på tidligere forskning som bygger opp om dine påstander. Da må disse kildene også holde en viss kvalitet.

Tipsene på disse sidene er veiledende hjelp til å vurdere kilder til akademiske tekster ved en høgskole eller et universitet. Hvilke kilder som passer i din oppgave vil være avhengig av konteksten, og må vurderes individuelt. Samtidig finnes det noen generelle momenter som du bør være oppmerksom på når du skal vurdere en kilde.

Det betyr mye at forfatteren har faglig tyngde og innsikt innenfor fagfeltet for at kilden skal være aktuell for arbeidet ditt.

På internett kan alle publisere det de har lyst til, og terskelen for å publisere er lav. Derfor kan det hende at det du finner på en nettside ikke er skrevet av mennesker med tilstrekkelig innsikt. Informasjonen kan være unøyaktig, mangle nødvendige nyanser, eller være helt feil. Ofte er ikke det som er publisert kvalitetssikret eller godkjent av redaktører eller fageksperter.

En avisartikkel kan være skrevet av redaktøren, en journalist, eller det kan være et leserinnlegg. En artikkel skrevet av en journalist har høyere kvalitetskrav enn et leserinnlegg har. Redaktøren er ansvarlig for avisen og skal i mange tilfeller gi uttrykk for avisens meninger og politiske ståsted.

Avisartikler bør ikke brukes som hovedkilde, men for å belyse hvordan samtiden har oppfattet og beskrevet en sak. Bruker du aviser som en historisk kilde bør du være oppmerksom på at avisene på mange måter fungerte som talerør for samfunnstoppene.

Hvilken faglig utdanning og erfaring har forfatteren?

Har forfatteren den rette kompetansen til å uttale seg om emnet?

Har andre godt kvalifiserte personer reist tvil om forfatterens faktagrunnlag eller konklusjoner?

Har forfatteren tilstrekkelig forskningsbakgrunn til å kalle kilden sin vitenskapelig? Prøv å finne ut hvor forfatteren arbeider. Forskere arbeider som oftest ved universiteter, høyskoler eller forskningsinstitusjoner.

Har forfatteren skrevet mer om samme emne?

Er forfatteren en person, en organisasjon, institusjon eller offentlig etat?

Er forfatteren anonym? Dette kan i så fall svekke kildens troverdighet.

Vitenskapelige artikler publiseres av forskere for å offentliggjøre nye forskningsresultater.

Det stilles mange krav til en vitenskapelig artikkel:

Forskningsresultatene som presenteres skal gi oss ny innsikt om et emne.

Resultatene skal være etterprøvbare slik at de kan anvendes i ny forskning senere.

Den vitenskapelige artikkelen skal leses, vurderes og godkjennes av andre forskere, innen samme fagfelt, før den publiseres. Dette kalles fagfellevurdering (engelsk: "peer-reviewed" eller "refereed").

Ny viten bygger på eldre viten, og en vitenskapelig artikkel oppgir alltid den tidligere forskningen som artikkelen bygger på. Dette gjøres i form av siteringer i teksten som gjenspeiles i en korrekt referanseliste.

En vitenskapelig artikkel er som oftest publisert i et vitenskapelig tidsskrift som utgis av et forlag eller en organisasjon, men kan også være publisert i en antologi (en artikkelsamling med redaktør).

En vitenskapelig artikkel skal være publisert på et språk som mange kan lese. I Norge er dette engelsk eller norsk.

Hvordan sjekke kildene:

En vitenskapelig artikkel skal være fagfellevurdert. På utgivers hjemmeside kan du finne ut om publiseringskanalen har fagfellevurdering. Her er et eksempel fra tidsskriftet Nature og et fra Nordisk kulturpolitisk tidsskrift.

En vitenskapelig artikkel skal være skrevet på et språk som mange kan lese. Har artikkelen internasjonal interesse skrives den ofte på engelsk. Dersom artikkelen kun har nasjonal interesse kan den i Norge skrives på norsk.

Kontroller at referanselisten er oversiktlig og korrekt. Referansene skal være utformet på en slik måte at du lett kan finne igjen de oppgitte kildene.

En vitenskapelig artikkel er strukturert og rydding. Den har gode illustrasjoner med tydelige figurtekster og tabeller med tekst der dette er nødvendig. Vitenskapelige artikler bygges ofte opp etter IMRAD struktur: Innledning, Metode, Resultat, Diskusjon.

En vitenskapelig artikkel har alltid et godt sammendrag (Engelsk: "abstract") som gir en beskrivelse av artikkelens innhold. Sammendraget står først i artikkelen, ofte med liten font.

Det skal komme tydelig fram i hvilket tidsskrift eller hvilken bok du finner artikkelen og det skal være oppgitt sidetall.

Nyere fulltekstartikler bør ha en DOI (Digital object identifier). En DOI brukes til å finne artikkelen på nettet.

Det kan være lurt å tenke over hvordan du fant fram til artikkelen: Stoler du på nettsiden hvor artikkelen ble publisert? Det finnes en lang rekke tidsskrifter som blir publisert av useriøse aktører. Brukte du en søkemotor som Google/Bing? Da må du sjekke nøye.

Universitetsbibliotekenes hjemmesider er gode portaler til litteratur av høy kvalitet. Du kan også regne med at artikkelen er god dersom den ble anbefalt av veilederen din eller om du fant henvisning til artikkelen i referanselisten til en god vitenskapelig artikkel.

Følger artikkelen vanlig oppsett for vitenskapelige artikler?

Vitenskapelige artikler bygges ofte opp etter  IMRAD  struktur: Innledning, Metode, Resultat, Diskusjon.

En vitenskapelig artikkel skal ha:

Informasjon om hvilket tidsskrift artikkelen er publisert i

Tydelig tittel

Informasjon om hvem forfatter(ne) er

Et godt sammendrag (abstract)

Beskrivelse av metode

Beskrivelse av resultater

God diskusjon av metoder og resultater

Eventuelle illustrasjoner og tabeller skal være tydelige og ha tekst

Konklusjon

Siteringer og referanser

Godt, saklig språk

Tydelige sidetall

Vurdering av artikler fra andre tidsskrifter

Tidsskriftartikler som er utgitt utenfor den akademiske verdenen kan også inneholde faglig informasjon og nyheter. Disse artiklene er gjerne populærvitenskapelige, og er skrevet for å nå ut til et større publikum. Dermed er de ikke like detaljerte og veldokumenterte. Dette kan være artikler fra fagtidsskrifter som Geo, Sykepleien, Fontene og lignende. Slike artikler må naturligvis vurderes med andre kriterier enn en vitenskapelig artikkel.

Gir kilden en balansert og objektiv fremstilling av emnet, eller er den partisk?

Finner du interessekonflikter i innholdet?

Utfordrer eller bekrefter kilden informasjon du har fra før?

Er argumentasjonen og resonnementene redelige og strukturerte?

En vitenskapelig kilde oppgir alltid den tidligere forskningen som den bygger på. Vær ekstra kritisk til innholdet dersom kildene ikke er oppgitt. Referanselisten gir leseren et raskt overblikk om det blir henvist til relevant forskning. Dette er et kvalitetskriterium og et viktig aspekt i vurderingen av kilder.

Har kilden en litteraturliste?

Er henvisningene i teksten er ryddige og riktige? Finner du dem igjen i litteraturlisten?

Er litteraturlisten er utformet på en slik måte at du enkelt kan finne igjen de oppgitte kildene?

Er resonnementene i kilden forankret i andre troverdige kilder?

Inneholder kildene påstander eller fakta som ikke er underbygget med en kilde?

Gode faglige kilder bør ha et tilnærmet feilfritt språk der sentrale begreper brukes konsekvent og korrekt. Troverdigheten svekkes i tilfeller hvor språket er slurvete og begrepsbruken virker tilfeldig.

Er språket uformelt og muntlig, eller formelt med bruk av faguttrykk?

Er språket konsistent? Holder forfatteren seg til én måte å omtale temaet?

Bruker forfatteren faglige begreper på en slik måte at de gir mening?

Er språket godt, uten skrivefeil og klart formulert?

Er kilden ryddig og strukturert? Eller er det unødvendige illustrasjoner og bilder, og uoversiktlig layout?

Er teksten bygd opp på en måte som virker gjennomtenkt?

Er figurer og tabeller klare og lette å lese?

Er informasjonen presentert på en forståelig måte?

Utgiveren av kilden du skal bruke sier ofte noe om hvor stor troverdighet den har. Dersom forlaget eller tidsskriftet er anerkjent skal du kunne være trygg på at kilden er kvalitetssikret. Det finnes norske og internasjonale rangeringssystemer for utgivere som sier noe om kvalitet og anerkjennelse. Du kan finne ut om tidsskriftet eller forlaget du vil bruke er registrert på HKDir sine nettsider om publiseringskanaler, som er et register over vitenskapelige publiseringskanaler.

Dersom du skal bruke en nettside som kilde bør du sjekke hvem som er ansvarlig utgiver, og hva slags formål denne har med publikasjonen.

Mange aviser har tradisjonelt hatt en partipolitisk tilhørighet. Dermed kan nyheter og hendelser være beskrevet ut fra et bestemt politisk ståsted. Vær oppmerksom på dette når du tar stilling til kildens objektivitet.

Er forlaget eller tidsskriftet anerkjent? Hva annet gir det ut?

Har utgiveren noen omtalelser?

Hva er utgiverens omdømme? Er utgiverens hovedhensikt først og fremst kommersiell eller å bidra med solid kunnskap om et emne?

Har nettsiden du bruker en lenke til "om oss" eller lignende?

Er det mulig å kontakte utgiver? Domenenavnet forteller deg i hvilket land serveren er lokalisert, og hvilken type organisasjon dette er.

Kan innholdet bekreftes av andre kilder?

Det er viktig å sjekke om informasjonen i kilden din fremdeles er aktuell og relevant for det du skal bruke den til.

I mange tilfeller blir kilder foreldet etter en viss tid. Dette kommer ofte an på hvor stor utvikling det er i fagfeltet du skriver i. I fag som medisin og informasjonsteknologi kan kilder regnes som foreldet raskere enn i andre. Husk å sjekke aktualiteten på forskningsresultater før du bruker de i arbeidet ditt. Skal du for eksempel ha statistiske data bør du lete etter de sist oppdaterte versjonene av disse.

Vær oppmerksom på at eldre informasjonskilder også kan være aktuelle og ha autoritet innen visse fagfelt. Er du på jakt etter informasjon om historiske forhold kan du vurdere om du skal bruke kilder tett opp til den historiske hendelsen.

Noen kilder regnes som klassiske, og anerkjennelsen innenfor fagfeltet vil være tilnærmet tidløs. Aristoteles, Newton, Kant, og Einstein er eksempler på kjente forfattere som vil være aktuelle og trygge kilder å støtte seg til uavhengig av tid. Likeledes vil noen forskningsrapporter ha en status som klassiske, som for eksempel Semmelweis' oppdagelse. Piaget og Vygotsky er eksempler på anerkjente teoretikere som har utviklet teorier og konsepter som nyere kunnskap bygger på. I slike tilfeller kan eldre kilder være like aktuelle som nye.

Har det skjedd utvikling i fagfeltet etter at kilden ble utgitt?

Har det kommet endringer i for eksempel lover, teknologi, samfunnsmessige forhold etter at kilden ble utgitt, som gjør at den er utdatert?

Bygger kildens tall og funn på utdaterte forskningsmetoder?

Har du siste versjon av informasjonen du skal bruke?

Hvilken dato ble nettsiden publisert, og når ble den sist oppdatert? Vær varsom på nettsider som ikke er oppdatert på noen år. Da bør du sammenligne med andre informasjonskilder.

Vitenskapelige artikler og bøker publiseres av forskere for å offentliggjøre nye forskningsresultater. En vitenskapelig artikkel er som oftest publisert i et vitenskapelig tidsskrift som utgis av et forlag eller en organisasjon, men kan også være publisert i en antologi (en artikkelsamling med redaktør).

Det stilles mange krav til en vitenskapelig kilde. En vitenskapelig kilde kvalitetssikres ved fagfellevurdering (peer reviewing). Det vil si at én eller flere forskere innen samme fagfelt leser og går god for artikkelens kvalitet før den publiseres. Du kan finne ut om kilden er fagfellevurdert i selve artikkelen eller på utgivers hjemmeside.

Når du gjør litteratursøk i bibliotekets databaser kan du avgrense søket slik at du bare får opp det som er fagfellevurdert.

Gir forskningsresultatene som presenteres ny innsikt?

Er resultatene etterprøvbare slik at de kan anvendes i ny forskning senere?

Er kilden fagfellevurdert?

Har kilden korrekte henvisninger i tekst og korrekt litteraturliste?

Du må vurdere om kilden informerer deg om fakta eller veldokumentert forskning som du kan stole på. Det kan hende forfatteren prøver å overbevise deg om eller selge deg noe uten tilstrekkelig faglig grunnlag. En slik kilde er ofte ensidig og mangler saklighet. Lekkert design kan få kilden til å fremstå mer troverdig enn den i utgangspunktet er. Pass deg for store ord som:  den beste, den raskeste, den mest pålitelige, den tryggeste, den flotteste, den største og ikke minst  all forskning viser...

Uttaler forfatteren seg om noe han/hun har kunnskap om?

Har forfatteren publisert noe om emnet hos anerkjente utgivere?

Belyser kilden flere sider av temaet som blir presentert?

Er kilden nøytral og saklig, og begrunner den konklusjonene som trekkes?

Skaper emnet debatt (f.eks. klimasaker, helse- og ernæringssaker)? Skaff deg et bredt innblikk som dekker nyhets- og samfunnsdebatten og sjekk hva forskningen sier om emnet.

Informerer kilden om hvilket fagfelt som dekkes og hvilket nivå eller målgruppe den er tilpasset?

Er det oppgitt kilder, og hvordan vurder du i så fall kvaliteten på disse?

Innenfor kildekritikk snakker vi gjerne om primærkilder og sekundærkilder. Hvis kilden du henviser til er basert på forfatterens egne tanker og forskning regnes det som en primærkilde. Hvis du velger å henvise til det forfatteren har tolket ut fra en annen kilde vil det regnes som en sekundærkilde. Som hovedregel bør du alltid oppsøke primærkilden og henvise til den. Grunnen til dette er at du kan lese og forstå en kilde annerledes enn det andre har gjort før deg.

Noen ganger kopieres informasjon fra en kilde til en annen uten at dette er oppgitt. Denne informasjonen kan ha blitt endret eller tatt ut av sin opprinnelige sammenheng. Det er ulike grunner til at dette blir gjort. For eksempel vet ikke forfatteren hvordan han referer på riktig måte, eller så kan forfatteren ha gjort det bevisst for å fremme et bestemt synspunkt. Dette fører til at framstillingen i teksten kan bli forvrengt og misforstått.

Kilder som har blitt oversatt kan inneholde feil. Du bør primært bruke og henvise til originale kilder.

Referer du til forfatterens egne tanker og forskning, eller til tanker og forskning forfatteren har hentet fra noen andre?

Er kildene er oppgitt?

Henger innhold og språk sammen?

Får du mistanke om at klipp-og lim-funksjonen er flittig brukt?

Er det noe som tyder på at kilden har blitt oversatt fra et annet språk?

# data[].attributes.attachment_link.description
Å henvise til kilder er en viktig del av vitenskapelig kommunikasjon. Det finnes en rekke kilder som kan være aktuelle å bruke innenfor ditt fagfelt, og derfor er det viktig å kunne vurdere hvilke som passer til hva når du skal skrive et vitenskapelig arbeid.

# data[].attributes.headline
Vurderingskriterier innlevering av skriftlig oppgave i sosiologi og sosialantropologi

# data[].attributes.subject
Vurderingskriterier innlevering av skriftlig oppgave i sosiologi og sosialantropologi

# data[].attributes.attachment_link.title
Planlegg innhold og struktur i en fagartikkel - Norsk (YF) - NDLA

# data[].attributes.attachment_link.description
Planlegg og skriv en fagartikkel med tema fra programfagene dine.

# data[].attributes.body
Dialogduken er en måte å drøfte hvordan medieplatformer er en påvirkningsfaktor i vår utvikling. Bruk gjerne denne som inspirasjon til å lage en sammenhengende presentasjon av tema media, kommunikasjon og sosialisering.

# data[].attributes.body
Google schoolar (akademiske artikler)

Oria og atekst (via Mailand)

Tidsskrifter/fagbøker

Nyhetsartikler (obs. sjekk forfatter og bakgrunn)

Forskningsartikler

# data[].attributes.headline
Reflekter: Hvordan påvirker media de ulike samfunnsområdene 

# data[].attributes.subject
Reflekter: Hvordan påvirker media de ulike samfunnsområdene 

# data[].attributes.body
Hvilke fordeler og ulemper er det med bruk av medieplatformer til å spre informasjon. Nøkkelbegreper: digitale opinionsledere, selektivitet, dagsordenfunksjon,....for å nevne noen (se kap. 6)

# data[].attributes.attachment_caption
Menneskelig kommunikasjon kan foregå på ulike måter og har som mål at hvert individ får formidlet sine tanker og behov. (NDLA).

# data[].attributes.body
Kommunikasjon kan foregå verbalt (språklig muntlig) eller ikke-verbalt gjennom kroppsspråk). En kommunikasjonsprosess kan forklares med at det skjer en overføring av informasjon mellom sender og mottaker. Det kan være med eller uten ord, og det kan være mellom to eller flere personer. Vi skiller mellom Enveis- og toveiskommunikasjon.

Oppgave: Lag en oversikt som viser fordeler og ulemper med enveis- og toveiskommunikasjon.

# data[].attributes.headline
Media og mediekanaler: vi kan skille mellom tradisjonelle og nye medier/sosiale medier

# data[].attributes.subject
Media og mediekanaler: vi kan skille mellom tradisjonelle og nye medier/sosiale medier

# data[].attributes.headline
Ressursliste til å konstruere sammen en god fagartikkel

# data[].attributes.subject
Ressursliste til å konstruere sammen en god fagartikkel

# data[].attributes.body
Oppgaveskriving - overskrift og bindeord: https://i.ntnu.no/oppgaveskriving/skape-flyt-i-teksten

Fagartikkel: https://ndla.no/nb/subject:1:51a7271b-a9d5-4205-bade-1c125a8650b5/topic:2:a4bf97c3-9daf-4587-bc9f-822855432151/topic:2:27811ff6-cc97-452e-b06a-003bf3e0c0fa/resource:7678ced8-148b-48e1-bbc1-80487ae7943c

Synonymordbok: https://www.synonymordboka.no

# data[].attributes.body
Digitale ferdigheter i sosiologi og sosialantropologi innebærer å bruke digitale ressurser til å søke etter, innhente og behandle informasjon, og å kommunisere og presentere eget arbeid på ulike måter. Digitale ferdigheter innebærer videre å vurdere, bearbeide og sammenstille informasjon, utøve kildekritikk og vise til kilder på en måte som lar seg etterprøve. Det handler også om å utvikle etisk bevissthet og å vise digital dømmekraft.

# data[].attributes.body
Å kunne skrive i sosiologi og sosialantropologi innebærer å bruke fagspråk og varierte skrivestrategier for å utforme tekster tilpasset mottaker og formål. Det innebærer videre å utforske og reflektere over faglige emner og problemstillinger, å bygge opp argumentasjon og å bruke kilder på en kritisk måte som lar seg etterprøve. Det innebærer også å revidere egne tekster

# data[].attributes.attachment_caption
Reflekter: hvordan opinionsledere kan bli sett på som en viktig påvirkningsaktør. 

# data[].attributes.headline
Strategi for kilde kritikk - en veiledning

# data[].attributes.subject
Strategi for kilde kritikk - en veiledning

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Når du skal vurdere kvaliteten på den informasjonen du finner på Internett, bør du tenke som en detektiv. Gå på jakt etter spor, still spørsmål og ta hensyn til motivene til dem som har publisert informasjonen. Ikke stol på noen før du har funnet en god grunn til det!

Det er veldig lett å gå seg vill på Internett. TONE står for fire viktige nøkkelord som du kan bruke når du skal vurdere en informasjonskilde:

Troverdig: Er kilden sikker?

Objektiv: Er kilden nøytral?

Nøyaktig: Finner du slurv og juks?

Egnet: Kan du finne de svarene du trenger?

Du kan spørre slik: Tåler kilden min TONEs kritiske øyne? Hvis du kan svare JA på det spørsmålet, kan du være sikker på at kilden har god informasjon om det du trenger å vite for å kunne svare på oppgaven din.

Hvis du slår opp i en ordbok, finner du at troverdig er det samme som ærlig, sikker, pålitelig. Når du har en bok eller en nettside som du vil bruke i oppgaven din, er det viktig å vite at du kan stole på den informasjonen du finner der.

Hva er det å være objektiv? Hvis du ser i en ordbok, vil du finne ord som upartisk, fordomsfri og virkelighetsnær. Å være objektiv vil si at man forsøker å være nøytral, at man ikke har et bestemt synspunkt som man prøver å overbevise noen om. Det kan være vanskelig både å være objektiv og å vurdere om andre er det, særlig dersom vi er enige i det kilden sier.

Hvordan kan du avgjøre om informasjonskilden du har funnet, er objektiv eller partisk? Det kan du finne svar på ved å spørre:

At noe er nøyaktig, vil si at det er på en prikk likt eller at noe stemmer overens med det virkelige, for eksempel "en nøyaktig kopi". Å være nøye betyr dermed at man er grundig og pirkete, at man ikke slurver eller hopper over noe. Nøyaktighet handler om hvor detaljert og presis kilden din er.

Slik kan du sjekke at en forfatter eller et nettsted har høy grad av nøyaktighet:

Når du skal sjekke om en kilde er egnet, sjekker du om den passer til din bruk.

Relatert innhold

Når du gjør nettsøk, kan du bruke strategier for navigasjon og bruk av søkeord, du kan planlegge og dokumentere søk, og du kan bruke lesestrategier.

Når du gjør nettsøk, kan du bruke strategier for navigasjon og bruk av søkeord, du kan planlegge og dokumentere søk, og du kan bruke lesestrategier.

# data[].attributes.attachment_link.title
TONE - strategi for kildekritikk - Verktøykassa - for elever - NDLA

# data[].attributes.attachment_link.description
En innføring i hvordan du kan bruke TONE-strategien til å vurdere kilder.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvordan er det å vokse opp i ulike steder i Norge? Bruk kartet til å finne og sammenlikne tall fra kommuner. Se resultater for ulike tema som rus, venner, framtid og mange flere.

Klikk på knappen eller kartet for å se resultater for ulike kommuner.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ungdata er lokale barn- og ungdomsundersøkelser der skoleelever over hele landet svarer på spørsmål om hvordan de har det, og hva de driver med på fritiden. Undersøkelsene er tilpasset barn og ungdom på mellomtrinnet (5.-7.-trinn), ungdomstrinnet og i videregående opplæring. På ungdata.no kan du enkelt finne resultater fra din kommune.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi er Volare UB og vi vil hjelpe deg med å vise støtte til verdens konfliktene som den i Ukraina. Vi selger ulike produkter som handlenett (totebags) med printen Volare, der det er to hender formet som en fredsdue for å symbolisere vårt budskap. Volare vil hjelpe flyktningene som har kommet til Norg…

# data[].attributes.attachment_link.description
moren din er feit hvis du ikke svarer seriøst