# data[].attributes.body
-Taloudellisesti köyhä kehitysmaa: 90% väestöstä sai niukan toimeentulonsa maanviljelystä

-Väkiluku kasvoi voimakkaasti 1 milj. 3 miljoonaan.

-Takapajisuus näkyi: tiestö, keskiaikaisdet säädyt, koulutuslaitos alkeellinen

-Sotaseuraukset vähenivät olennaisesti (ei yleistä asevelvollisuusarmeijaa)

# data[].attributes.body
A1: Hallitsijavakuutus

-Luterilainen uskonto, sääty-yhteiskunta ei muutettu

-Suomen suurruhtinas; autonomia

Säädyt uskonnollisuudenvala

-Suomalaiset uuden hallitsijan alamaisia

Porvoon merkitys

-Suomi erillinen osa Venäjää

-"Puoleksi itsenäinen" tai Venäjän maakunta

# data[].attributes.body
Aleksanteri I vaihtoi pääkaupungin Helsinkiin Turusta

# data[].attributes.body
Turku palaa

# data[].attributes.body
-Oma raha: markka-->

-Metsistä talouden perusta-->

-Ulkomaalaiset yrittäjät kuten Stockmann

# data[].attributes.body
-ruotsin kieli vs suomen kieli

-fennomaanien rooli on keskeinen

-Venäjän suhtautuminen suopeaa

-Vähemmistö= sivistyneiden aate

# data[].attributes.headline
Mitkä tekijät johtivat nälänhätään 1866-1868? n. 8-15% kuoli

# data[].attributes.subject
Mitkä tekijät johtivat nälänhätään 1866-1868? n. 8-15% kuoli

# data[].attributes.body
-voimakas väestönkasvu

-senaatin viivyttely

-tehoton maanviljely

-pienet varastot

SEURAUKSET

karjatalous väestöräjähdys

-kerjäläiset, orvot, huutolaiset

# data[].attributes.body
-puolueet

-kansalaisjärjestöt

Suomalaisten puolueiden jako:

-Fennomaanit, suomalainen puolue

-Svekomaanit, RKP

# data[].attributes.body
-Kansalaisadressit

-Suuri adressi (1899)

-Kulttuuriadressi (1899)

-Kagaali

-organisoi kutsuntalakkoja

-Poliittinen vastarinta

-Passiivinen

-Myöntyväisyys

-Aktiivinen

-muut tavat

-suruasut

# data[].attributes.body
kuva

# data[].attributes.headline
Miksi ensimmäinen sortokausi päättyi vuonna 1905?

# data[].attributes.subject
Miksi ensimmäinen sortokausi päättyi vuonna 1905?

# data[].attributes.body
-verisunnuntai

-lokakuun yleislaki V:lla vaatimus kansanedustajalaitoksen duumasta

-Venäjän heikko menestys Japania vastaan käydyssä sodassa.

Eduskuntauudistus

-marraskuun manifesti

-helmikuun manifesti

# data[].attributes.headline
Mitä tapahtui toisen sortokauden aikana 1908-1917?

# data[].attributes.subject
Mitä tapahtui toisen sortokauden aikana 1908-1917?

# data[].attributes.body
-1908 II sortokausi alkoi

-1910

Yhteiskuntavaltakunnallinen lainsäädäntö =HM

-1912 yhdenvertaisuuslaki

-1914 I MS

venäläistämisohjelma jäihin

-1915 jääkäriliike

-1916 sdp:lle 103 KE sotilaslaki

# data[].attributes.body
-esti venäläistämisohjelman

-sotatila--> sensuuria, virkamiesten karkottamiset

-liikkumisvapautta rajoitettiin

-Jääkäriliike 1915-1918

-taloudessa elintarvikepula

1916 eduskuntavaalit sdp:lle 103 paikkaa eli ehdoton enemmistö

# data[].attributes.headline
Miten Suomi oli poliittisesti jakautunut kahtia 1917?

# data[].attributes.subject
Miten Suomi oli poliittisesti jakautunut kahtia 1917?

# data[].attributes.body
1. Luokkavastakohtaisuudet

2. Suhde Venäjän 1917 tapahtumiin

3. Akuutti tilanne: nälänhätä, työttömyys

4. psykologiset syyt: kollektiivinen viha

# data[].attributes.body
-Yhteiskunnallinen eriarvoisuus: torppariongelma, paikallisdemokratia

-pettymys eduskuntauudistukseen

-Sdp radikalisoituminen

-Aseellisten ryhmittyminen syntyminen 1917

# data[].attributes.body
Alkaa 27.1.1918

Jääkärit takaisin 2/1918

Tampereen taistelu 3-4/18

Punaisten antautuminen 1.5

Valkoisten voitonjuhla 16.5

# data[].attributes.body
-valkoiset

porvalillisten puolueiden kannatajia

maaseudun talolliset, kaupunkien koulutettu väestö, erilaiset yrittäjät

# data[].attributes.body
punaiset

äänestivät sdp:tä

kaupunkien tehdastyöläiset, maaseudun maattomat, piiat , rengit

--> köyhät suomalaiset

# data[].attributes.body
punaiset

70 000

+4000 venäl.

Valkoiset

70 000

+10 000 saksal.

# data[].attributes.body
=valkoisten Suomi 20- ja 30-luvulla

pelko uudesta vallankumouksesta, ryssäfobia

Kansakunta jakautui kahtia

omat urheiluseurat, kaupat, muut järjestöt, kanssakäyminen vain joko valkoisten tai punaisten kanssa

Eheytyminen vasta talvisodan aikana

myös punaiset taistelivat

Lopullinen totuus sodan uhreista vasta 2004

sotasurmaprojekti; 30 000-->36 000

Sisällissodasta 90 vuotta; anteeksipyyntö, sovittelu, valtion rooli?

# data[].attributes.body
Saksan häviö I MS teki kuninkaasta Suomelle pahan rasitteen ja siitä luovuttiin

Päädyttiin pressaan, jolle myönnettiin todella suuret valtaoikeudet

Kaarlo Juho Ståhlberg Suomen pressaksi, vastaehdokas Mannerheim

# data[].attributes.body
Yleiseurooppalainen ilmiö

fasisitinen Italia

Pelko uudesta vallankumouksesta

SKP toimi 1920-1

Työelämän levottomuudet 20-1

Yli vuoden mittainen satamalakko

Talousmaa

Konkurssit , pakkohuutokaupat

Muut oikeistolaiset liikkeet

Arvomaailma ja kannattajat samoja henkilöitä

esim suojeluskunnat, AKS

# data[].attributes.body
-Koti, uskonto, isänmaa

-Pohjanmaa ydinaluetta

-Vasemmisto, vasemmistopuolueiden kieltäminen lailla, keskeinen tavoite

-Laittomuudet, terrori ;"Lapua laki"

# data[].attributes.body
Talvisota 30.11.39-13.3.1940

Jatkosota 25.6.41-19.9.1944

Lapin sota 1.10.1944 huhtikuu, loppuu 1945

# data[].attributes.body
Kansainliitto

NL syyllinen (4.12.1939)

Myönteinen julkisuus ympäri maailmaa

300 sotakirjeenvaihtajaa

yli 11 000 vapaaehtoista

Länsivaltojen lupaukset avusta

ei toteutunut, vaikutti Stalinin ratkaisuihin, nopeutti sodan päättymistä

# data[].attributes.body
Toinen itsenäisyystaistelu

Sota yhdisti poliittisesti kahtiajakautunutta kansaa: talvisodan henki

Myytti talvisodan ihmeestä

25 000 kaatui ja 43 600 haavoittui

Evakot 400 000

45% valtion budjetista varattiin puolustusmenoihin