# data[].attributes.body
Empowerment → barn och ungdomar får egenmakt genom att kunna ta sig vart dem vill och expandera deras vardag, de kan ta del av samhället på ett annat sätt

Jobbar från ett Salutogent perspektivet → barn och ungdomar får motion genom att cykla

De använder sig av Bunkeflomodellen → Skapa olika möjligheter för en hälsosam livsstil

De hade kunnat använda sig av självtillit modellen → Som riktar sig på tilltro till sig själv och sin egen förmåga

Genom detta projekt så blir det ökad integration

Hälsatilltromodellen

Etiska aspekter → Man har förmodligen valt denna ålder 6-13 år pga man kan forma dem på ett annat sätt än vad man kan med äldre ungdomar. Är det rätt att inte utföra detta med äldre ungdomar också?

Rättviseprincipen →

# data[].attributes.body
·   Kan ni se att de har använt sig av en speciell teori eller modell? Kan ni se att de skulle kunna ha använt sig av någon annan modell? Om inte, vilken skulle ni kunna applicera?

Social Learning Theory – primärt använd teori. Insatsen är gjord för att man ska lära sig av sin omgivning, ”learning by doing”. Använt både praktiska och teoretiska moment. Olika krafter i samhället som påverkar och styr.

Modellen är väl anpassad till projektet. Vi kan inte se att någon annan teori skulle vara bättre lämpad. Ett tillägg att dock att det troligtvis även har funnits inslag av Self-efficacy-teorin.

·  Hur kan ni koppla hälsovetenskapliga begrepp (tex empowerment, KASAM, salutogen/patogent, holistiskt perspektiv) till projektet?

Empowerment – ungdomarna har varit delaktiga i processen, fått vara med och bestämma, komma med förslag.

KASAM – ungdomarna får uppleva en känsla av sammanhang eftersom de själva har fått utforma projektet (begriplighet, hanterbarhet, meningsfullhet).
Det blir också integrerade i ett större sammanhang, ta sig utanför sitt eget bostadsområde, känsla av oberoende, inte låsta på samma sätt.

Holistiskt – ser till helheten, att cykling främjar flera olika delar i barnens liv (hälsa, bättre prestationer i skolan, lär sig om trafiken, integreras i samhället).

Salutogent – främjar bättre hälsa i alla dimensioner (fysiskt, psykiskt, socialt). Öppnar upp fler aktiviteter – du kan förflytta dig och delta i andra aktiviteter, modernt och miljövänligt sätt att transportera sig, tre främjande målsättningar.

Patogent – framgår inte i beskrivningen att det finns ett patogent perspektiv i projektet. Det är inte där fokus ligger. Däremot främjar cykling hälsan vilket förebygger sjukdom på sikt.

· Hur kan ni koppla etiska aspekter i relation till projektet?

Varför just den här målgruppen?
Rättviseprincipen – Har sett var behovet är som störst, barn i dessa områden har lägre fysisk aktivitet, fördelat resurserna.

Omsorgsprincipen – barns välbefinnande.

Autonomiprincipen – människans rätt till att vara självständig. Det blir du genom cyklingen.

· Vad tycker ni är speciellt bra med detta projekt? Vad skulle ni ha gjort annorlunda i projektet?

Känsla av att uppleva oberoende, bra för hälsan och miljön, bygga upp underifrån – satsa på barnen, väva in flera olika aspekter med cykling, referensgrupp med jämn könsfördelning (lär sig om jämlikhet/jämställdhet), engagerade ungdomarna, sättet att lära ut (olika vinklar, öva och informera), hållbart att lära barnen om cykling och dess effekter på hälsa och miljö.

Gjort annorlunda?
Involvera föräldrarna och utöka målgruppen. Det är flera utlandsfödda vuxna som inte heller kan cykla. Känsla av frihet och oberoende. Då kan föräldrarna även stötta barnen.

Implementera i ordinarie verksamhet. Inte bara vara ett projekt.

# data[].attributes.headline
1.	De har använt sig av en socioekologiska modellen mycket genustänk 2.	Empowerment  3.	Individens rätt att själv bestämma, samhällets skyldigheter att informera och agera. Omsorgsprincipen, rättviseprincipen.   

# data[].attributes.subject
1.	De har använt sig av en socioekologiska modellen mycket genustänk 2.	Empowerment  3.	Individens rätt att själv bestämma, samhällets skyldigheter att informera och agera. Omsorgsprincipen, rättviseprincipen.   

# data[].attributes.body
VIKTiga mammor. Projekt som riktar sig till gravida kvinnor med övervikt.

Kan du se att de har använt sig av en speciell teori eller modell?

*Motiverande samtal

*Hälsofrämjande åtgärder riktade mot målgruppen

Kan du se att de skulle kunna ha använt sig av någon annan modell? Om inte, vilken skulle du kunna applicera?

*Empowerment där kvinnans får egenmakt och är delaktig i alla beslut som omfattar hennes graviditet.

Hur kan du koppla hälsovetenskapliga begrepp (tex empowerment, KASAM, salutogen/patogent, holistiskt perspektiv) till projektet?

*Ett salutogent synsätt / holistiskt perspektiv:  “Att använda motiverande samtal för att stötta berörda kvinnor att reflektera över förändringar som kan leda till en hälsosam vikt och livsstil”.

*Ett patogent synsätt / biomedicinskt synsätt är fokusen på vikten, kosten efter BMI.

Hur kan du koppla etiska aspekter i relation till projektet?

*Att man själv får bestämma i sin graviditet, saknas enligt denna studie.

*Alla har olika förutsättningar när det BMI.

*Kultur eller/och Religion.

*Alla har olika förutsättningar/syn på om vad som är rätt att äta för den enskilde individen.

Vad tycker du är speciellt bra med detta projekt?

Tanken bakom kontrollen av vikt och kost är bra men utförandet kan ses kränkande mot individen.

Vad skulle du ha gjort annorlunda i projektet?

VIKTIGAmammor = fokus på kost och vikt inte på kvinnans välmående.

# data[].attributes.body
Kan du se att de har använt sig av en speciell teori eller modell? Kan du se att de skulle kunna ha använt sig av någon annan modell? Om inte, vilken skulle du kunna applicera?

·        Socioekologiska modellen

·        Fem steg för förändring

Hur kan du koppla hälsovetenskapliga begrepp (tex empowerment, KASAM, salutogen/patogent, holistiskt perspektiv) till projektet?

·        Empowerment: T ex så finns det en kultur av att inte säga ifrån när det sker övergrepp eller en kränkning, vilket innebär en ökad risk för våld. Att säga ifrån ökar din självkänsla, självtillit och känsla av att kunna påverka. Ge och ta kraft.

·        KASAM: Projektet har använt sig av kamratgrupper, partnerrelationer och familjer.

·        Holistiskt: socioekologiska modellen: individ, relationer, närmiljö och samhälle. Salutogena tänket.

·        Social learning theory: Att lära sig från andra. Börjar någon så ser andra och det blir förhoppningsvis en god cirkel.

·        Jämställdhet: T ex: ökar traditionella genusnormer risker för våld. Det handlar t ex om att utmana våldsamma manlighetsnormer, främja jämställdhet och få alla att förstå hur vi kan bidra genom att säga ifrån när vi ser våld och kränknigar.

Hur kan du koppla etiska aspekter i relation till projektet?

·        Autonomiprincipen

·        Omsorgsprincipen

Vad tycker du är speciellt bra med detta projekt? Vad skulle du ha gjort annorlunda i projektet?

Det holistiska och salutogena genomsyrar hela projektet.

# data[].attributes.body
Case VIKTIGAmammor

# data[].attributes.body
1. Health Belief Model, Self-Efficacy, Social Learning Theory. Vi kan se alla tre modeller/teorier.

2. Begrepp

1. Empowerment, eleverna själva får vara med och bestämma.

2. KASAM, Sammanhang i gruppen. Meningsfullhet och begriplighet.

3. Salutogent tänkande “De flesta barn och ungdomar i Sverige har en relativt god hälsa men det finns dock ett antal orosmoln, exempelvis en stigande andel överviktiga, en ökande mental ohälsa och en livsstil med många stillasittande aktiviteter.”

3. Vi ser Autonomiprincipen, Omsorgsprincipen och Rättviseprincipen hos Kul på hjul. Utilitarism  “nyttofilosofi” - Det är värt att göra det om så många som möjligt kan ha det bra - kan leda till Social Learning theory.

4. Framförallt att få barn att röra sig, att få dem att ta sig till andra aktiviteter och “Learning by doing”. Bli mer självständiga. Lär sig mer än att bara cykla - lär sig trafikregler, lär sig laga punktering etc. Satsning på att få fler att cykla - bidrar till en mer miljövänlig stad/samhälle. Företaget satsar på att nå ut till fler städer än Malmö - expanderar.

1. Vi hittar ingenstans att man har möjligheten att låna cykel på skolan.

2. Involvera föräldrarna mer i lektionerna.

3. Starta samarbete med cykelfirmor och privatpersoner, återanvända cyklar och se till att dom är “kördugliga”.